Mariile+Europei+-+Fancsiki+Anita


 * Dunarea**

||  ||   || **Hartiile :** - [|Harta Hidrografica] ||  ||
 * || **Imagini :**

Dunarea are o importanta deosebita sub multiple aspecte pentru tara noastra. In acelasi timp datorita unor caracteristici naturale exceptionale (volumul de apa al fluviului) are influenta asupra clorlalte elemente naturale, indeosebi in navigatie. Cursul sau are un pronuntat caracter unitar, avand in acest fel caracteristicile unei unitati naturale distincte in ansamblul unitatilor regionale ale Romaniei. Este mai putin o unitate de “relief” (ca celelalte unitati naturale, desi relieful jos- lunca si valea- este foarte expresiv) si mai mult o “hidrografie” (similara in unele aspecte Marii Negre). Aceasta unitate regionala grefata pe un sistem hidrografic de mari dimensiuni este totodata si un element de legatura intre unitatile conexate: Muntii Banatului, Podisul Mehedinti, Podisul Getic, Campia Romana, Podisul Dobrogei, Delta Dunarii si chiar Marea Neagra. Totodata spre Dunare “graviteaza” si spatii mai indepartate, direct sau indirect, prin intermediul retelei hidrografice regionale si continentale (sistemul Rin-Main-Dunare). Aceasta unitate regionala deosebita -Dunarea- are si un spatiu adiacent de influenta direct care poate fi considerat functional “legat” de fluviu si tratat ca atare.
 * Dunarea ca unitate regionala.**

Cursul Dunarii poate fi subdivizat in patru sectoare astfel: de la Bazias la Portile de Fier, de la Portile de Fier la Calarasi, de la Calarasi la Braila si in aval de Braila.
 * Sectoarele Dunarii**

Sectorul Bazias Portile de Fier Sectorul Portile de Fier Calarasi Sectorul Calarasi Braila Sectorul Braila Mare Hidrografia este elementul esential al caracteristicilor fizico-geografice. Dunarea isi sporeste debitul cu peste 900 mc./sec. la Patlageanca), in mare parte datorita afluentilor directi din tara noastra (Nera, Cerna, Topolnita, Drincea, Desnatui, Jiu, Olt, Vedea, Arges, Ialomita, Calmatui, Siret, Prut). Debitul solid la intrarea in Delta este de 58,7 mil. t. aluviuni pe an, care se depun pe teritoriul Deltei sau in mare. O data la cativa ani (2-3 in trecut, acum la o diferenta mai mare) Dunarea ingheata, rareori de la un mal la altul; frecvent insa sloiurile (in timpul dezghetului) se acumuleaza creindu-se zapoare, care stanjenesc navigatia. Lunca Dunarii are ape freatice la suprafata, bogate, alimentate partial din Dunare, ale caror oscilatii frecvente pot crea saraturi.
 * Hidrografia**

Vegetatia predominanata este vegetatia acvatica si de lunca, cu speciile corespunzatoare. Fauna acvatica da insa specificul Dunarii; aici urca din Marea Neagra, pentru a-si depune icrele, sturionii (morun, pastruga, cega, nisetru), numiti de Herodot “pesti fara oase”. In lungul Dunarii exista specii de animale caracteristice luncii (vidra, bizam, numeroase specii de pasari s.a.). Solurile de lunca (aluviale), solurile nisipoase si cele saraturoase au, pe ansamblu, o fertilitate redusa care necesita masuri de ameliorare.
 * Vegetatie**

Dunarea a reprezentat o axa de populare umana straveche. In antichitate Gurile Dunarii au fost vizitate si descrise de Herodot. In lungul ei au aparut o serie de localitati intarite cum ar fi Dierna (Orsova), Drobeta (Drobeta-Turnu Severin), Turris (Turnu Magurele), Axiopolis (Cernavoda), Carsium (Hirsova), Noviodunum (Isaccea), Aegysus (Tulcea), iar in laguna Sinoe, fost golf marin in sec. VII i.e.n., orasul grecesc Histria (colonie milesiana, cel mai vechi oras, situat apraope de istros - Dunare). In evul mediu s-au dezvoltat si alte orase, ca Giurgiu, Braila, Galati, iar mai recent (in secolul XIX) Corabia, Calafat, Calarasi. In prezent, orasele dunarene de la intrarea fluviului in tara pana la varsare, sunt: Moldova Noua, oras minier cu un port activ (Moldova Veche); Orsova, oras stramuntat pe o vatra noua, cu o industrie in dezvoltare si port; Drobeta-Turnu Severin (116.000 loc.), cu variate industrii (prelucrarea cauciucului, lemnului, constructii de nave) si traditii istorice; Calafat si Corabia, orase mai mici, cu o industrie alimentara si usoara; Turnu Magurele, ca un mare combinat de ingrasaminte si ramuri ale industriei alimentare; Zimnicea, cu industrie alimentara, laminate, este cea mai sudica localitate din tara; Giurgiu (74.000 loc.), fosta raia turceasca, in prezent cu industrii notabile (clorosodice, santier naval etc.) port, punct de frontiera si pod peste Dunare; Calarasi (77.000 loc.), initial localitate agricola, are o vocatie industriala multipla (celuloza si hartie, produse siderurgice, produse alimentare); Fetesti, un oras cu o dezvoltare mai modesta pana in prezent, poate deveni mai activ prin amplificarea functieide transport (nod feroviar, rutier si port); Cernavoda, cu industrii de traditie (ciment), port la Dunare si Canalul Dunare-Marea Neagra, va deveni curand principalul nod electroenergetic al tarii, prin intrarea in funtiune a atomocentralei aflata in constructie; Harsova, localitate antica, medievala (a fost chiar port genovez), cu industrii in dezvoltare, este un important punct de trecere rutiera a Dunarii; Macin este un oras mai mic, cu axploatari de granit in apropiere; Braila (235.000 loc.), fosta raia turceasca, este punctul de convergenta spre Dunare a traseelor traditionale din Muntenia. Oras cu o structura urbana proprie (sub forma unor arcuri de cerc consentrice, subintinse de Dunare), are industrii notabile (termocentrala, celuloza si hartie la Chiscani, intreprinderi metalurgice, un port fluvio-maritim si santier naval); Galati (326.000 loc.), punct de convergenta traditional al drumurilor ce coboara din Moldova, are in prezent industrii puternice (siderurgie, constructii de nave), un port activ, invatamant superior si structura urbana moderna; Isaccea este un oras mai mic, situat in apropierea unui vad de traversare a Dunarii; Tulcea (97.500 loc.) are industrii variate, in majoritate noi (intreprinderi de alumina, feroaliaje, constructii de nave, comnserve de peste) si un port fluvio-maritimmodernizat; Sulina, un oras activ acum mai bine de un secol (“Europolis” -ul lui Jean Bart), este un port de transbordare a navelor. Asezarile rurale din lungul Dunariia au, uneori, functii si rezonante notabile, cum ar fi: Bechet, Greaca, Giurgeni, Mahmudia, Sfantu Gheorghe, Chilia Veche etc.
 * Populatia si asezarile omenesti**

Resursele Dunarii sunt: - potentialul hidroenergetic; - apa industriala; - apa pentru irigatii; - fauna piscicola; - unele resurse secundare (nisip, lemn de esente moi, stuf etc.); - fondul funciar din Lunca si Delta Dunarii; - posibilitatile de navigatie; - potentialul turistic: Potentialul hidroenergetic este utilizat de Sistemul Hidroenergetic si de navigatie “Portile de Fier”, cu o hidrocentrala puternica (2.000 MW, a doua din Europa) si hidrocentrala Portile de Fier II. Alte proiecte sunt in studiu. Apa Dunarii este si va fi utilizata ca apa industriala
 * Resurse si activitati economice**