Mari+calatori+si+calatorii+-+Ilut+Ioana

media type="custom" key="547029"media type="custom" key="547021"CRISTOFOR COLUMB
 * La mijlocul anului 1470 a realizat prima sa călătorie spre insula Khios, situată în Marea Egee. În 1476 Cristofor Columb a navigat cu un convoi spre Anglia. În timp ce se afla în dreptul coastei Portugaliei convoiul a fost atacat de piraţi şi nava pe care se afla şi Columb s-a scufundat, însă acesta a înotat până la ţărm şi a găsit adăpost în Lisabona. Stabilindu-se acolo, unde fratele său Bartolomeu lucra drept cartograf, s-a căsătorit în 1479 cu fiica guvernatorului insulei Porto Santo. Unicul copil al lui Cristofor Columb din această căsătorie, Diego s-a născut în 1480.

Bazându-se pe informaţiile acumulate de-a lungul călătoriilor sale şi studiind cărţile şi hărţile din vremea sa, Cristofor a ajuns la concluzia că pământul este cu 25% mai mic decât se credea până atunci. În premiza acestor lucruri Columb a crezut că puteai să ajungi în Asia mai repede navigând spre vest. În anul 1484 şi-a prezentat ideile lui Joao II, regele Portugaliei, cerând finanţare pentru o călătorie spre vestul Oceanului Atlantic. Propunerea sa a fost respinsă de către o comisie regală maritimă.

Puţin timp după aceasta, Columb s-a mutat în Spania unde planurile sale au câştigat suportul unor persoane foarte influente, astfel aranjându-se o audiere în 1486 la Isabella I, regina Castiliei. Tot în acest timp a cunoscut-o pe Beatriz Enriquez, care a devenit amanta sa şi mama celui de-al doilea fiu Ferdinand Columb.

În Spania ca şi în Portugalia o comisie regală i-a respins planul. Cristofor Columb a continuat însă să caute ajutor şi în sfârşit în aprilie 1492 insistenţa sa a fost recompensată: Ferdinand V, regele Castiliei şi regina Isabella au fost de acord să sponsorizeze expediţia.

Contractul semnat menţiona că navigatorul devenea vicerege asupra tuturor teritoriilor descoperite şi i se mai atribuia o zecime din toate metalele preţioase descoperite sub jurisdicţia sa.

Prima călătorie

Cristofor Columb avea să pornească cu Santa Maria, o nava mare de aproximativ 30m lungime care era sub comanda sa, Pinta şi Nina, doua caravele mici de aproximativ 15m lungime. Cele două nave mai mici erau comandate de către Martin Alonzo Pinozon şi fratele său Vicente Yanez Pinozon. Navele au plecat din Palos de la Frontera (Spania) pe data de 3 august 1492 cu un echipaj de aproximativ 90 de oameni.

A doua călătorie

Columb imediat a plănuit o a doua expediţie cu 17 vase şi aproximativ 1500 de oameni, care a plecat din Spania în septembrie 1493. Debarcările au fost făcute pe insulele: Dominicană, Guadalupe şi Antigua. Pe data de 27 noiembrie vasele au ancorat la Navidad unde toţi oamenii au fost ucişi iar fortul a fost distrus. Columb a abandonat ruinele, şi aproape de Capul Isabella (Republica Dominicană), a stabilit o colonie care a devenit prima aşezare europeană în Lumea Nouă.

Părăsind colonia pentru o călătorie de explorare în primăvara anului 1494, Columb a cercetat coastele Cubei pe care el a considerat-o că nu este o insulă ci o parte a continentului Asian.

Când Columb s-a întors în colonia Isabela (29 septembrie 1494) a constatat că între colonişti se iscaseră serioase disensiuni iar o parte dintre ei erau deja în drum spre Spania pentru a-şi expune revendicările. Una dintre problemele majore cu care se confrunta Columb era ostilitatea băştinaşilor a căror iniţială prietenie a dispărut datorită brutalităţii europenilor.

Columb a reuşit să-i învingă pe băştinaşi în bătălia din martie 1495 şi a deportat un număr mare dintre ei în Spania pentru a fi vânduţi ca sclavi. Regina Isabella s-a opus şi supravieţuitorii au fost returnaţi. O comisie regală de investigaţii a ajuns la Isabella în octombrie 1495. Pentru că acest grup critica insistent politica sa, Columb a stabilit o nouă capitală în Santo Domingo şi a plecat spre Spania lăsându-l pe Bartolomeu la comandă. A raportat direct regelui Ferdinand şi reginei Isabella care au înlăturat orice critică la adresa lui Columb. Suveranii au promis că vor trimite o nouă flotă, dar pentru că le-a scăzut entuziasmul din cauza neproductivităţii coloniilor ,a durat aproape doi ani până când opt vase au fost trimise.

A treia şi a patra călătorie Columb a ridicat ancora în a treia sa călătorie pe data de 30 mai 1498. Prima debarcare a avut loc pe insula Trinidad (Sfânta Treime). Atunci a descoperit insula care se numeşte acum Venezuela. După ce a navigat de-a lungul coastei a intrat în Golful Paria. La gurile râului Orinoco a coborât puţin pe uscat. În jurnalul său de bord a scris că a găsit o �Lume Nouă� necunoscută încă europenilor. Columb a ridicat ancora din nou întâlnind şi alte insule noi printre care şi insula Margarita după care şi-a îndreptat cursul spre insula Espaniola.

Ajungând în Santo Domingo (august 31), Columb a găsit o parte din colonie revoltându-se împotriva fratelui său. A anihilat rebelii şi şi-a intensificat eforturile, însă inutil după cum s-a dovedit a fi, să convertească băştinaşii americani în creştini. De asemenea a extins operaţiunile de extragere a aurului. În acest timp adversarii săi din Spania au convins regalitatea că insula Espaniola ar trebui să aibă un nou guvernator.

În mai 1499, coroana l-a îndepărtat pe Columb şi l-a numit pe Francisco de Bobadilla, care a ajuns pe data de 23 august 1500 pe insulă, şi i-a arestat pe Columb şi pe fratele său Bartolomeu. I-a încătuşat şi i-a trimis în Spania. Columb a insistat să rămână cu cătuşele până când regina avea să i le scoată. Monarhii i-au iertat pe cei doi fraţi şi i-au răsplătit ,dar au refuzat să le dea comanda coloniilor. Bobadilla a fost înlocuit ca guvernator după puţin timp de către Nicolas de Ovando. || Prima calatorie in jurul lumii datata cu precizie a fost efectuata de Fernando Magellan. S-a nascut la 1840 la Porto, iar dupa altii la Sabrosa, din Provincia Tras-os-Montes sau Figueiro.Este ucis sambata 27 aprilie 1521, in insula Mactan, la jumatate de leghe de insula Cebu, arhipelagul Filipine, strapuns de o sulita si un pumnal.Au murit 8 spanioli, 4 indieni veniti in ajutor si 15 indieni din grupul dusman. Este de origine portugheza, insa, ajuns navigator in serviciul Spaniei. Dorind sa consolideze stapanirea spaniola, Magellan sustine pe rajahul din insula Cebu ca suprem conducator peste intregul arhipelag Filipine. Rajahul din insula Macton sau Mactan se opune si astfel se declanseaza lupta. Magellan porneste cu trei corabii si 60 de oameni pentru a-i supune pe razvratiti. Antonio Pigafetta, referindu-se la lupta declara ca : ,, ...din pricina atator sulite si pietre cate aruncau asupra-ne, nu puturam sa tinem piept''. Magellan este lovit la obraz de o sulita de trestie si ranit la brat. Faptasul este ucis de Magellan.Neputand scoate sabia din teaca decat pe jumatate, un bastinas ii infinge un pumnal in piciorul stang. Cade cu fata in jos, fiind ucis de localnici. Prin jertfa sa, a dt posibilitatea marinarilor sa se refugieze la barci si sa scape cu viata. Iata cum descrie Pigafetta faptele lui Magellan:,, Victoria se intrezarea atunci cand tragica intamplare curma dintr-o data viata marelui descoperitor, lipsindu-l sa poarte cununa de lauri la care infaptuirea lui i-ar fi dat tot dreptul. Posteritatea nu-l va uita insa si, daca el insusi nu a trait triumful pe care l-a pregatit, fapta lui a ramas inscrisa pentru totdeauna in istorie, iar numele lui figureaza mereu printre cele ale oamenilor de seama''. Scopul plecarii a fost sa aduca mirodenii de Insulele Moluce.Calatoria a fost hotarata prin Decretul regal din 5 mai 1519. Plecare a avut loc, intr-o sambata, de Sfantul Laurentiu, pe 10 august 1519 din Sevilla, pe raul Guadalaquivir pana la portul san Lucar. Plecarea propriu-zisa incepe marti, 20 septembrie 1520, cu 5 corabii si 265 oameni(dupa altii 231sau 241 marinari). Dupa nationalitate, marinarii erau : 37 portughezi,30 sau mai multi italieni, 9 francezi, apoi spanioli, flamanzi, germani, silicieni, 1 englez malaiezi, negri, mauri si altii. Ca provizii au luat: carne de vita si porc, orez, fasole, linte, branza, peste, miere, zahar, dulceata de gutui, ulei de masline, mustar, otet, vin si faina. Traseul calatoriei a fost: Spania - Oceanul Atlantic - Stramtoarea Magellan - Oceanul Pacific - Indonezia - Oceanul Indian pe la sudul Africii - din nou Oceanul Atlantic - Sevilla( unde ajunge numai corabia Victoria, condusa de Juan Sebastian del Cano si inca 17 supravietuitori. Corabia ancoreaza pe 6 septembrie 1522, dupa ce au strabatut peste70.000 km, in 2 ani 11 si 16 zile(intre 1519-1522). Multimea care-i astepta exclama ca s-a infaptuit ,, fapta cea mai minunata si cea mai mare realizare ce s-a intamplat vreodata, de cand Dumnezeu a creat lumea si oamenii dintai''(Oviedo) Pe 21 octombrie 1520 descopera Stramtoarea Magellan, care desparte continentul sud-american de Insula Tara de Foc. Prin calatoria lui Magellan s-a dovedit ca : pamantul este rotund si oceanul planetareste unitar; a fost traversat pentru prima data cel mai mare ocean al Terrei,Oceanul Pacific; a fost descoperita Stramtoarea Magellan, lunga de 583 km, dintre continentul sud-american si Tara de Foc ( Tierra del Fuego), numita initial Cala de Todos los Santos( Canalul tuturor sfintilor); Pigafetta intocmeste primul dictionar patagonez din lume, format din 87 de cuvinte, pe baza datelor obtinute de la un prizonier din Patagonia.
 * [[image:vyage201.jpg]]FERNANDO MAGELAN ||