Incalzirea+globala+-+Ardelean+Gianina+cls+a+V-a+B

Fenomenul de încalzire globala a început sa îngrijoreze dupa anii '60, în urma dezvoltarii industriale masive si a cresterii concentratiei gazelor cu efect de sera care sunt considerate în mare masura responsabile de acest fenomen. Încalzirea globala este o constanta din punct de vedere climatic a ultimelor decenii. Conform studiilor efectuate de Administratia Statelor Unite pentru Atmosfera si Oceane, încalzirea globala, mai accentuata în ultimele doua decenii a facut ca cei mai calzi 10 ani sa fie înregistrati dupa 1990. Primii cinci dintre acestia sunt considerati 2005, 1998, 2002, 2003, si 2004. Studii recente, efectuate de Centrul de Cercetari Climatice al Universitatii de Est din Anglia arata ca si anul 2006 a fost unul deosebit de cald, fiind considerat al saselea în ierarhie. Revenind acum la anul 2007 universitatea amintita în colaborare cu Met Office, Serviciul National Meteorologic al Marii Britanii, au publicat un studiu referitor la prognoza temperaturii medie globala. La elaborarea prognozei au fost luati în calcul mai multi factori, printre care efectele activitatii solare, gazele cu efect de sera si fenomenul El Nino, care va avea conditii de manifestare pâna în luna mai. Asadar se asteapta ca temperatura medie anuala prognozata pentru anul 2007 sa fie mai mare cu 0,54 grade Celsius decât media de 14 grade Celsius. Specialistii celor doua institutii apreciaza ca exista o probabilitate de 60% ca 2007 sa fie la fel de cald sau chiar mai cald decât cel mai fierbinte an, considerat a fi 1998, a carui temperatura media a fost cu 0,52 grade Celsius mai mare decât media multianuala. Dealtfel, tendinta de încalzire continua a planetei în secolul XXI este relevata de foarte multe studii în domeniu. Foarte îngrijorator este însa faptul ca aceste scenarii climatice arata ca zonele polare se vor încalzi cel mai mult, ceea ce ar putea avea consecinte dramatice Cauzele încalzirii globale Rezultatele masuratorilor instrumentale ne forteaza sa acceptam ca traversam o perioada de încalzire a climei terestre. Din ce cauza? Oamenii de stiinta nu sunt foarte siguri. Pamântul s-ar putea încalzi si singur, din cauze naturale, cum s-a mai întâmplat de-a lungul istoriei, dar cei mai multi specialisti atribuie aceasta ultima perioada de încalzire, activitatii omului, si anume poluarii atmosferei cu gaze cu efect de sera. În principal, este vorba de bioxidul de carbon, gaz rezultat în urma arderii padurilor si combustibililor fosili (carbune, gaze naturale, produse petroliere). Evolutia temperaturii medii globale din 1860 si pâna azi indica o crestere de 0,8 grade. Problema este ca tendinta de crestere nu da semne de oprire. Pentru ca de-a lungul istoriei recente au mai fost cresteri, dar au fost si scaderi, asa încât evolutia acestei temperaturi s-a încadrat în limitele variabilitatii climatice normale, se pune întrebarea: Cresterea actuala face parte din variabilitatea climatica normala sau omul a împins sistemul climatic pe o directie de evolutie fara întoarcere, care îi va fi fatala? Specialistii nu au înca raspuns la aceasta întrebare. Dar bineînteles ca îngrijorarea creste pe zi ce trece. Începând cu anii 1980, numeroase conferinte stiintifice se straduiesc sa demonstreze ca fenomenul actual de încalzire a atmosferei are loc din cauza activitatii umane si ca trebuie sa fie luate masuri de limitare a poluarii mediului. Padurile din zonele temperate încalzesc clima Unii cercetatori spun ca despaduririle masive din ultimele decenii au avut un rol foarte important în încalzirea climei de pe Terra. Se pare însa ca aceasta teorie nu este complet adevarata. Potrivit unui studiu realizat de o echipa de cercetatori de la Universitatea Stanford, padurile aflate în zonele temperate ar putea avea ca efect încalzirea Pamântului. În schimb, cele tropicale pot contribui la racirea planetei. Folosind modele climatice, oamenii de stiinta au simulat pe calculator efectele unei mari acoperiri cu padure asupra climei globale. Ei se asteptau ca prin cresterea suprafetelor împadurite din Statele Unite încalzirea sa fie încetinita. Dar rezultatul a fost unul surprinzator. Dupa ce au acoperit virtual cu paduri o suprafata mare din emisfera nordica, cercetatorii au observat o crestere a temperaturii aerului cu mai mult de 6 grade. Explicatia ar fi ca frunzele copacilor din acele zone absorb o mare cantitate de lumina solara, dar nu elibereaza umezeala în atmosfera, iar aerul din jur se încalzeste. Padurile tropicale, însa, tin Pamântul racoros prin evaporarea unei mari cantitati de apa. Natura este debusolata de schimbarile climatice || ||
 * || || Încalzirea globala

//C//a si in cazul distrugerii stratului de ozon si incalzirea globala este un bun exemplu legat de modul in care activitatea umana poate degrada mediul la scara planetara. Fenomenul este cuoscut si sub numele de efect de sera. Unele gaze din atmosfera (vaporii de apa, dioxidul de carbon, ozonul, metanul, dioxidul de azot si unele tipuri de clorofluorocarburile) impiedica disiparea caldurii produsa de pamint in spatiu. Caldura este radiata din nou spre suprafata Pamintului care este incalzita suplimentar. In conditii naturale vaporii de apa sunt cei mai eficienti in producerea efectului de sera. Datorita vaporilor de apa din atmosfera temperatura medie a Pamintului este cuprinsa intre +15 grade Celsius si -18 grade Celsius. Prin comparatie, pe Marte unde atmosfera este subtire si nu exista vapori de apa, temperatura medie la suprafata planetei este de -50 grade Celsius iar pe Venus, cu o atmosfera bogata in dioxid de carbon, temperatura la suprafata planetei este de +430 grade Celsius. Problema incalzirii globale este legata de accelerarea datorita actiunilor umane a acestui fenomen. Producerea si degajarea in atmosfera a gazelor care produc efectul de sera a dus la incalzirea usoara a temperaturii medii a planetei cu unele consecinte pentru mediu (cresterea nivelului suprafetei oceanelor, degradarea calitatii vietii in unele zone). Cele mai importante gaze care genereaza efectul de sera sunt: Energetica in problema globala a omenirii Aparitia de curand a raportului annual al Institutului Worldwatch din S.U.A., da posibilitatea evidentierii unor conexiuni noi intre energie, mediu inconjurator si strategiile de dezvoltare economica, sociala, si politica. Problematica energiei este prezenta, in principal, in toate aspectele specifice ale procesului de dezvoltare; agricultura, alimentatie, transporturi, industrie etc.Analiza pe care o vom intreprinde in continuare se refera insa la impactul intre sistemele de energie si mediul inconjurator intr-un sens mai larg (schimbarea globala a climei, protectia stratului de ozon, reducerea emisiilor de gaze-CO2-care induc fenomenele efectului de sera, deteriorarea calitatii aerului).


 * Efectele incalzirii globale sunt resimtite de noi toti. In Romania efectele acestui fenomen s-au resimtit in special in timpul anotimpului calduros cand am experimentat temperaturi neobisnuit de ridicate si furtuni spontane.Vremea instabila este doar unul dintre rezultatele acestei incalziri accelerate. In continuare poti afla ce alte dezastre naturale ne asteapta si ce schimbari sufera planeta in acest rastimp.**

Canada si Statele Unite ale Americii se confrunta cu un numar foarte mare de incendii forestiere, care sunt cauzate de temperaturile ridicate si de zapada care se topeste mai repede lasand pamantul uscat pentru mai mult timp.
 * 1. Incendii forestiere**

Nivelul crescut al marii si conditiile meteorologice extreme pot sa distruga complet situri arheologice, temple sau alte artifacte, asa cum este cazul Sukothai, care a fost odata capitala Regatului thailandez.
 * 2. Dispar ruinele**

Din cauza ghetarilor care se topesc, greutatea care apasa in mod normal pe suprafata pamantului acum scade, iar stratul de pamant creste brusc.
 * 3. Muntii cresc in inaltime**

Cantitatea ridicata de dioxid de carbon cauzeaza o racire continua a aerului, care mai departe cauzeaza o stabilizare a acestuia, ceea ce face ca atmosfera sa fie mai putin densa.
 * 4. Atmosfera isi pierde din densitate**

Plantele infloresc mai devreme in fiecare an, Animalele pot intampina greutati in resetarea ceasurilor biologice si in adaptarea la aceasta schimbare. O consecinta a acestui lucrua va fi faptul ca nu vor reusi sa gaseasca hrana suficienta si nu vor mai avea timp si resurse pentru a se inmulti.
 * 5. Animalele sunt puse in pericol**

Stratul permanent de gheata, denumit si criosfera, care se regaseste in special in emisfera nordica se topeste treptat. Acest lucru cauzeaza aparitia gaurilor, care pot afecta tot felul de structuri, de la sine de tren pana la sosele si asezari omenesti.
 * 6. Topirea criosferei**

Tot din cauza disparitiei treptate a criosferei, apa lacurilor poate acum sa fie absorbita de pamant, lasand ecosistemul pe care-l intretinea fara suport.
 * 7. Disparitia lacurilor**

Gheata se topeste mai devreme primavara, iar nivelul crescut de clorofila din pamant arata o „renastere" biologica ceva mai timpurie ca in trecut.
 * 8. Natura arctica renaste mai devreme**

Acest lucru este cauzat in special de schimbarile petrecute in habitaturile animalelor, care nu au alta solutie decat sa caute un nou biotop.
 * 9. Animalele cauta zone de relief mai inalte**

Nivelul crescut de dioxid de carbon, cat si temperaturile ridicate asociate incalzirii globale cauzeaza inflorirea timpurie a plantelor si producerea unei cantitati mai mari de polen.
 * 10. Agravarea alergiilor**

Acum 55 de milioane de ani a avut loc una dintre cele mai rapide si extreme incalziri globale din istoria Pamantului. Temperatura la suprafata oceanelor a crescut cu 5 pana la 8 grade Celsius, intr-o perioada de cateva mii de ani. Acest eveniment, numit maximul termic dintre Paleocen si Eocen (PETM), a declansat schimbari climatice care au avut efecte timp de zeci de mii de ani.

Flavia Nunes si Richard Noris de la Institutul de Oceanografie Scripps din California au cercetat in ce fel au afectat aceste temperaturi ridicate curentii oceanici. Ei au masurat nivelul izotopilor de carbon 13 din 14 nuclee extrase din fundul oceanului din 4 bazine oceanice diferite, luand mostre de straturi de sedimente depozitate inainte.