Plante+carnivore+-+Gaspar+Dominique

Plante carnivore

Toate plantele au nevoie de nitrogen si fosfor pentru ca celulele lor sa creeze proteine si acizi nucleici. Majoritatea plantelor extrag aceste elemente din sol, unde sunt eliberate de bacterii si fungi, prin descompunerea materiei organice. Cu toate acestea, in unele habitate, dezvoltarea acestor microorganisme este impiedicata, astfel ca pamantul devine sarac in substante hranitoare. Un exemplu de acest gen sunt mlastinile, unde muschiul produce acizi organici care ucid multi din microbii care sunt responsabili cu reciclarea substantelor nutritive din pamant. Situatia este inrautatita de cantitatea mare de ploaie care cade in zonele respective; apa tinde sa spele nitratii din pamant. Probleme de acelasi tip apar si la plantele epifite (care traiesc pe alte plante, fara sa fie parazite, acestea servindu-le numai ca sprijin), deoarece acolo exista foarte putin pamant din care sa isi extraga substantele nitratii sau fosfatii. Unele plante cre traiesc in aceste conditii au rezolvat problema formand o simbioza cu bacteria care fixeaza nitrogenul. Cu toate acestea, plantele carnivore au evoluat in asa fel, incat fura substantele nutritive de care au nevoie de la insectele sau chiar animalele mici care le cad prada. Revenind la intrebarea de la inceputul articolului, pentru ca acest tip de plante sa fie castigatoare in lupta selectiei naturale, trebuie ca beneficiile dezvoltarii si inmultirii mai rapide, datorate modului in care se hranesc, sa fie mult mai mare comparativ cu plantele obisnuite. = Cum au devenit carnivore unele plante? Exista mai mult de un sfert de milion de specii de plante care fac flori, dar din acestea, numai in jur de 550 sunt cunoscute ca fiind carnivore. Adevaratele plante carnivore probabil ca au evoluat independent dintr-un stramos comun care avea o predispozitie spre a fi carnivor, dar din care au evoluat si specii care au o nutritie normala. De exemplu, familiile Droseraceae, Nepenthaceae, // Triphyophyllum // si // Drosophyllum //// sunt toate cunoscute ca fiind strans legate de ordinul //Caryophyllales (din care fac parte cactusii, muscatele, spanacul, roua diminetii si bougainvillea) - probabil ca stramosul lor comun avea predispozitia de care vorbeam mai sus, caracteristica evidenta prin prezenta frunzelor cu peri sau a glandelor secretoare: aceste plante formeaza un grup in care intra familiile Polygonaceae, Plumbaginaceae, Tamaricaceae si Ancistrocladaceae (multe din plantele apartinand acestor familii au glande care secreta sare sau alte substante). Ca rezultat, din acest grup s-au dezvoltat plante carnivore, partial carnivore si normale. = Multi oameni de stiinta au sugerat ca prin multitudinea de tipuri de capcane se poate identifica o trasatura comuna, in ideea ca toate s-au dezvoltat de la un design de baza - frunza cu peri (sau cu glande tentaculare). Frunzele de acest tip au capacitatea de a prinde si retine picaturile de apa de ploaie (mai ales daca au forma de scut), apa in care se dezvolta bacteriile. Insectele care se aseaza pe frunza se lipesc de suprafata de apa si se sufoca. Atunci bacteria incepe procesul descompunerii, eliberand substantele nutritive care se gasesc in insecta si pe care planta le absoarbe prin frunze. Acest sistem de hranire prin frunza se poate observa si la majoritatea plantelor care nu sunt carnivore. Plantele care se pricep mai bine sa retina insecte sau apa au asadar un avantaj, pentru ca ele au acces la mai multe substante nutritive decat plantele care nu fac asta. Apa de ploaie poate fi retinuta de planta daca aceasta isi strange frunza in for