Soparle+si+serpi+-+Lung+Diana

SOPARLE SI SERPI Soparla Are o piele cărnoasă, îngroşată ce formează solzi mici si o protejează de uscăciune. Ochii sunt protejaţi de o membrană subţire, transparentă. Auzul este bine dezvoltat, la fel şi mirosul. Pe maxilare şopârla are numeroşi dinţi conici, concrescuţi cu maxilarul. Limba este musculoasă, mobilă, bifurcată la vârf şi poate fi uşor proiectată afară. Membrele sunt scurte, aşezate pe laturile corpului, îndreptate lateral, dar nu servesc la mers, ci la agăţare de asperităţile solului si căţărare. Deplasarea se face prin ondulaţiile corpului, sopârla sprijinindu-se pe membrele posterioare şi pe coadă. Şopârla se târăşte, deci este un animal târâtor. Şopârla se hrăneşte cu insecte,păienjeni si râme. Este totuşi un animal insectivor. Organele digestive sunt bine dezoltate. Are tub digestiv si glande anexe. Respiraţia este pulmonară. Căile respiratorii sunt bine diferenţiate. Plămânii sunt ca nişte saci cu pereţi cutaţi. Temperatura corpului este variabilă. Iarna se ascund în gropi şi stau în amorţire până primăvara. Reptilele îşi au originea în vechii amfibieni.Inmultirea se face prin oua depuse de femela in locuri insorite. SERPI Exista in jur de 3000 de specii de serpi, ce pot fi recunoscuti dupa corpul neobisnuit de lung si de ingust, lipsit de membre. Avand o alcatuire interna foarte diferita de a altor reptile, serpii prezinta o coloana vertebrala foarte lunga, cu multe perechi de vertebre. Cei mai periculosi serpi veninosi apartin familiilor de vipere si cobre. Se hraneste cu broaste, soareci, soparle,i nsecte si cu alti serpi. Inghite si animale mai voluminoase decât corpul sau datorita ligamentului elastic, care leaga cele doua jumatati ale mandibulei si a osului patrat. In repaus acesta are pozitie orizontala. Cand sarpele se hraneste, osul are pozitie verticala, marind cavitatea bucala. Dintii curbati spre interior retin prada. Alunecarea hranei prin faringe şi esofag se datorează elasticitatii acestor organe, secretei de saliva si lipsei sternului. Ochii au ploapele unite, privirea fixa si nu clipesc. Vazul este dezvoltat. Urechile nu au pavilioane. Mirosul este foarte bine dezvoltat. Limba este lunga, bifurcata si serveste la pipait. Veninul acestor serpi este foarte bogat in substante care determina coagularea sangelui, avand asadar o actiune hemostatica. Numai Crotalus durissus, unul dintre serpii cei mai periculosi din America de Sud, dispune de un venin care este si neurotoxic, adica nu actioneaza numai asupra sangelui, ci si asupra sistemului nervos, efectul produs fiind similar cu cel al veninului de cobra. Azi exista mai multe seruri folosite ca antidot impotriva muscaturilor acestor serpi. Pentru om, in functie de cantitatea de venin injectata de crotal, daca nu se recurge la ajutorul serurilor intr-un interval de timp cuprins intre 8 si 24 de ore, muscatura poate fi fatala. Rareori victima moare imediat, dar si mai rar la 2-3 saptamani dupa ce a fost muscata. Exista in jur de 3000 de specii de serpi, ce pot fi recunoscuti dupa corpul neobisnuit de lung si de ingust, lipsit de membre. Avand o alcatuire interna foarte diferita de a altor reptile, serpii prezinta o coloana vertebrala foarte lunga, cu multe perechi de vertebre. Cei mai periculosi serpi veninosi apartin familiilor de vipere si cobre. Se hraneste cu broaste, soareci, soparle,i nsecte si cu alti serpi. Inghite si animale mai voluminoase decât corpul sau datorita ligamentului elastic, care leaga cele doua jumatati ale mandibulei si a osului patrat. In repaus acesta are pozitie orizontala. Cand sarpele se hraneste, osul are pozitie verticala, marind cavitatea bucala. Dintii curbati spre interior retin prada. Alunecarea hranei prin faringe şi esofag se datorează elasticitatii acestor organe, secretei de saliva si lipsei sternului. Ochii au ploapele unite, privirea fixa si nu clipesc. Vazul este dezvoltat. Urechile nu au pavilioane. Mirosul este foarte bine dezvoltat. Limba este lunga, bifurcata si serveste la pipait. Veninul acestor serpi este foarte bogat in substante care determina coagularea sangelui, avand asadar o actiune hemostatica. Numai Crotalus durissus, unul dintre serpii cei mai periculosi din America de Sud, dispune de un venin care este si neurotoxic, adica nu actioneaza numai asupra sangelui, ci si asupra sistemului nervos, efectul produs fiind similar cu cel al veninului de cobra. Azi exista mai multe seruri folosite ca antidot impotriva muscaturilor acestor serpi. Pentru om, in functie de cantitatea de venin injectata de crotal, daca nu se recurge la ajutorul serurilor intr-un interval de timp cuprins intre 8 si 24 de ore, muscatura poate fi fatala. Rareori victima moare imediat, dar si mai rar la 2-3 saptamani dupa ce a fost muscata.
 * Hranirea.**
 * Sarpele cu clopotei** este o specie de sarpe veninos care traieste in America de Nord, avand o lungime de pana la 2 metri, a carui coada este prevazuta cu solzi cornosi ce produc un zgomot caracteristic.
 * Hranirea.**
 * Sarpele cu clopotei** este o specie de sarpe veninos care traieste in America de Nord, avand o lungime de pana la 2 metri, a carui coada este prevazuta cu solzi cornosi ce produc un zgomot caracteristic.