Plante+carnivore-Ardelean+Gianina+cls.+a+V-a+B

Plante carnivore: Toate plantele au nevoie de nitrogen si fostor pentru ca celulele lor sa creeze proteine si acizi nucleici.Majoritatea plantelor extrag acestor elemente din sol,unde sunt eliberate de bacterii si fungi,prin descompunerea materiei organice.Cu toate acestea,in unele habitate,dezvoltarea acestor microorganisme este impiedicata,astfel pamantul devine sarac in subsante hranitoare.Un exemplu de acest gen sunt maslinele,unde muschiul produce acizi organici care ucid multi dun microbii care sunt responsabili cu reciclarea substantelor nutritive din pamant.Situatia este inrautita de cantitatea mare de ploaie care cade in zonele respective,apa tinde sa spele nitratii in pamant CUM AU DEVENIT CARNIVORE UNELE PLANTE? Exista mai mult de un sfert de milion de specii de plante care fac flori,dar din acestea,numai in jur de 550 sunt cunoscute ca fiind carnivore.Adevaratele plante carnivore probabil ca au evoluat independent dintr-un stramos comun care avea o predispozitie spre a fi carnivor,dar din care au evoluat si specii care au o nutritie normala.De exemplu multe familii de plante care sunt toate cunoscute ca fiind strans legate de ordinul din care fac parte cactusii,muscatele,spanacul,roua diminetii si bougainvilea etc.Probabil ca stramosul lor comun avea predispozitia de care vorbeam mai sus,caracteristica evidenta prin prezenta frunzelor cu peri sau a glandelor secretoare,aceste plante formeaza un grup in care familiile POLYGONACEAE s.a.. Cum au evoluat plantele carnivore? CAPCANA BURDUF -a evoluat probabil prei adancirea si inchiderea frunzei cu peri. CAPCANA CLESTE -aevoluat probabil prin apropierea si inchiderea marginilor unei frunze cu peri,aceasta se deschide atunci cand incearca sa prinda prada,pentru a avea o suprafata mai marede de expunere CAPCANA BASICA -a evoluat dintr-o planta acvatica cu urna si capac,care se inchide printr-un mecanism interesant,atunci cand unul din peri este stins CAPCANA ADEZIVA -modificaea unei frunze cu peri mai intai prin aparitia glandelor secretoare si apoi prin miscarea acestora CAPCANA PLESNITOARE -este o varianta a capcanei adezive,in care perii sunt mai rezistenti la miscarile pe care le faceprada si secreta mai multa substanta lipicioasa

Unica planta carnivora din Romania, specie care dateaza din perioada Glaciatiunii, a inflorit in Harghita. Fenomenul este asteptat de botanistii din toata lumea, care parcurg mii de kilometri pentru a o studia.

Mica planta carnivora, "Drosera Rotundifolia", se gaseste la Tinovul Mohos, in cel mai sudic punct de vegetatie de pe glob. Planta ademeneste insectele cu tentaculele acoperite de seva otravitoare. Tentaculele de pe marginea petalelor se inchid, iar seva plantei inveleste insecta si o dizolva complet, pana nu mai ramane nimic decat chitina.

Capcane adezive: Capcanele plantelor din Drosera si Drosophzllum, Pinguicula, respectiv Bzblis, sunt prevăzute cu substanţe lipicioase, cu care prind insectele. Substanţa lipicioasă, cu un conţinut ridicat de glucide, este secretată de nişte glande tentaculare specializate, situate pe frunze; insectele se vor lipi de aceste tentacule, în momentul în care vor zbura de pe plantă. Mişcările produse în încercarea de a evada vor determina tentaculele să se aplece în direcţia insectei, pe care o vor imobiliza şi mai strâns.

Capcane veziculare: Plantele care aparţin genului Uticularia respectivb Polzpompholzs, trăiesc în bălţi. Veziculele pirifoeme care cresc pe frunze se pot închide cu un capac. Nişte glande speciale vor elimina apa din interiorul veziculei, de aceea capacul va fi ţinut închis de presiunea externă a apei. Aceste plante secretă o substanţă cu un conţinut de glucide, care va atrage prada, şi în acelasi timp va întări capacul.

Victima este condusă cu ajutorul unor peri aspri până la nivelul capacului, care se şi deschide imediat după ce perii au fost atinşi. Diferenţa de presiune împinge capacul în interior, iar victima este aspirată împreună cu apa. Capacul se închide, glandele elimină apa din veziculă, iar digestia pradei este începută.

Capcane vârşă: Genlisea se găseşte deseori în vecinătatea plantelor din genul Utricularia. Este o specie de trandafir, care pluteşte în apele mai puţin adânci, parţial scufundată. Frunzele sunt împarţite de un pedicul scurt în doi lobi, fiind scufundate in apă. Pe marginile frunzelor tubulare se găseşte un canal spiralat; pereţii interiori ai canalului sunt prevăzuţi cu nişte peri, glandele de la acest nivel secretând o substanţă lipicioasă. Perii orientaţi în jos, permit pătrunderea vieţuitoarelor acvatice în capcană, dar ieşirea este împiedicată.