ACG_Muntii+Carpati

=Munţii Carpaţi=

Numele provine de la tribul dacic al [|Carpilor], care trăia în [|Moldova], pe pantele Carpaţilor Orientali, nume care, la rândul său, probabil provenea de la un cuvânt indo-european însemnând piatră. Cel mai înalt vârf al întregului lanţ Carpatic este [|Vârful Gerlachovský], **2655 m**, în [|Slovacia], iar în [|România] este [|Vârful Moldoveanu], având **2544 m**, situat în [|Munţii Făgăraş] din [|Carpaţii Meridionali]. Spre deosebire de [|Alpi], Carpaţii au mari depresiuni intramontane, iar culmile lor se prezintă sub forma unor suprafeţe întinse, acoperite cu pajişti. Carpaţilor le aparţine şi cel mai mare lanţ vulcanic din Europa. Alături de [|rocile] cristaline şi eruptive o mare extensiune o au rocile sedimentare, care dau un relief cu pante domoale. [|Clima] Carpaţilor este continentală, [|precipitaţiile] cresc în raport cu altitudinea iar vegetaţia este dispusă în etaje (pajişti alpine sus, păduri de conifere şi făget pe pante şi pe înălţimile mai mici). Din munţii Carpaţi izvorăsc: [|Vistula], [|Nistrul], [|Tisa], [|Prutul], [|Siretul], [|Mureşul], [|Oltul] ş.a. [|1] [|Carpaţii româneşti] 
 * Munţii Carpaţi** reprezintă un lanţ muntos, aparţinând marelui sistem muntos central al [|Europei]. Carpaţii cuprinşi între bazinul Vienei şi [|defileul Dunării] formează un arc cu o lungime de 1500 km în [|Austria], [|Cehia], [|Slovacia], [|Polonia], [|Ungaria], [|Ucraina], [|România] şi [|Serbia]
 * ==Cuprins==
 * [|2] [|Diviziunile munţilor Carpaţi]
 * [|2.1] [|Carpaţii Vestici]
 * [|2.2] [|Carpaţii Sud-Estici]
 * [|3] [|Delimitări]
 * [|4] [|Vezi şi]
 * [|5] [|Legături externe] ||

Carpaţii româneşti
**Carpaţii României** acoperă aproximativ o treime din suprafaţa [|României]. Carpaţii româneşti fac parte din sectorul estic al sistemului muntos alpin, bine individualizat prin direcţia generală a culmilor principale, prin altitudine, prin masivitate şi structură. Rezistenţa Platformei Ruse le-a impus Carpaţilor la formare o direcţie de la nord-nord-vest spre sud-sud-est, direcţie modificată apoi spre vest de horstul hercinic dobrogean. Altitudinea medie a Carpaţilor este de circa 1.000 m, înălţimile maxime depăşind rar 2500 m (în [|Bucegi], [|Munţii Făgăraşului], [|Parângului], [|Retezatului], [|Rodnei]). În Carpaţii Occidentali, înălţimile culmilor coboară frecvent sub 800 m (în Munţii Codru-Moma, Pădurea Craiului, Banatului etc). Lăţimea sistemului muntos carpatin pe teritoriul României variază între 120 km (în Munţii Rodnei) şi 70 km (în Munţii Parângului). Carpaţii sunt caracterizaţi prin prezenţa unor numeroase depresiuni intramontane şi văi transversale, totale sau parţiale ([|Dunăre], [|Jiu], [|Olt], [|Bistriţa], [|Mureş], [|Crişul Repede] etc.) Potrivit deosebirilor geomorfologice şi geologice, lanţul carpatic românesc se împarte în trei mari unităţi morfotectonice: 
 * [|Carpaţii Orientali] - cu 3 grupe mai mari şi [|40 de grupe montane], care sunt distincte morfologic, geofizic şi geografic:
 * [|Carpaţii Maramureşului şi Bucovinei]
 * [|Carpaţii Moldo-Transilvani]
 * [|Carpaţii de Curbură]
 * [|Carpaţii Meridionali] - cu 4 grupe mai mari, subdivizate în [|23 de grupe montane], ce sunt distincte geografic:
 * [|Munţii Bucegi]
 * [|Munţii Făgăraş]
 * [|Munţii Parâng]
 * [|Munţii Retezat-Godeanu]
 * [|Carpaţii Occidentali] - cu 3 grupe mai mari, împărţite la rândul lor în [|18 grupe montane] distincte morfologic, geofizic şi geografic:
 * [|Munţii Banatului]
 * [|Munţii Poiana Ruscă]
 * [|Munţii Apuseni]

Diviziunile munţilor Carpaţi
Acesta sunt subdiviziunile munţilor Carpaţi (în sens orar, de la vest, numerele se referă la hartă): 

[|Carpaţii Vestici]
Harta subdiviziunilor munţilor Carpaţi. 
 * **1** [|Carpaţii Vestici Exteriori]:
 * [|Carpaţii austrieci ai Moraviei de Sud]
 * [|Capaţii Moraviei Centrale]
 * [|Carpaţii Moraviei slovace]
 * [|Piemontul Vest-Beskidian]
 * [|Beskizii de Vest]
 * [|Beskizii Centrali]
 * [|Beskizii Estici]
 * [|Zona Podhale-Magura]
 * **2** [|Carpaţii Vestici Interiori]:
 * [|Munţii Metaliferi Slovaci]
 * [|Regiunea Fatra-Tatra]
 * [|Munşii Medii Slovaci]
 * [|Depresiunea Lučenec-Košice]
 * [|Regiunea Mátra-Slanec]

[|Carpaţii Sud-Estici]

 * [|Carpaţii Estici]:
 * **3** [|Carpaţii Estici Exteriori]:
 * [|Piemontul Central Beskidian]
 * [|Beskizii Joşi]
 * [|Beskizii Estici]
 * [|Carpaţii Moldo-Transilvani]
 * [|Subcarpaţii Estici]
 * **4** [|Carpaţii Estici Interiori]:
 * [|Regiunea Vihorlat-Gutin]
 * [|Munţii Bistriţei]
 * Munţii [|Călimani]-[|Harghita]
 * [|Depresiunea Giurgeu-Braşov]
 * [|Masivul Rakhiv] şi [|Munţii Maramureşului]
 * [|Depresiunea Maramureş]
 * [|Munţii Rodnei]
 * **5** Carpaţii Sudici sau [|Carpaţii Meridionali] (cunoscuţi şi sub denumirea de //Alpii transilvăneni//):
 * [|Grupa montană Iezer-Păpuşa-Făgăraş]
 * [|Grupa montană Şureanu-Parâng-Lotrului]
 * [|Grupa muntoasă Retezat-Godeanu]
 * **6** [|Carpaţii Occidentali Români]:
 * [|Munţii Apuseni]
 * [|Munţii Poiana Ruscă] (uneori considerat drept parte a Carpaţilor Sudici)
 * [|Munţii Banatului] (uneori considerat drept parte a Carpaţilor Sudici)
 * **7** Platoul Transilvan (Uneori neconsiderat a fi parte a Carpaţilor):
 * [|Podişul Transilvaniei]
 * [|Depresiunea Mureş-Turda]
 * [|Depresiunea Făgăraş]
 * [|Depresiunea Sibiu]
 * **8** [|Carpaţii Sârbi] (uneori considerat drept parte a carpaţilor Sudici, sau neconsiderat a face parte din Carpaţi)
 * [|Depresiunea Carpatică Exterioară] (înconjoară Munţii Carpaţi şi în mod normal sunt consideraţi parte a grupurilor muntoase la care aderă)

Delimitări
Graniţa geologică dintre Carpaţii Vestici şi cei Estici se află aproximativ pe linia (sud-nord) dintre oraşele [|Michalovce] - [|Bardejov] - [|Nowy Sącz] - [|Tarnów]. În sistemele vechi delimitarea era mai la este – de-a lungul liniei râurilor [|San] şi [|Osława] (Polonia) – oraşul slovac [|Snina] – râul ucrainean [|Tur'ia]. Biologii definesc graniţa şi mai la est. Graniţa dintre Carpaţii Estici şi cei Sudici se află pe trecătoarea [|Predeal] şi [|Valea Prahovei]. Ucrainienii uneori definesc drept "Carpaţii Estici" doar [|Carpaţii Ucrainieni], adică în mare partea aflată pe teritoriul Ucrainei (la nord de pasul [|Prislop]), iar românii definesc uneori drept "Carpaţii Estici" doar cealaltă parte, aflată pe teritoriul României (de la graniţa cu [|Ucraina], sau de la pasul Prislop spre sud).  = Vezi si =
 * [|Lista munţilor din România]
 * [|Lista grupelor muntoase din Carpaţii Orientali]
 * [|Lista grupelor muntoase din Carpaţii Meridionali]
 * [|Lista grupelor muntoase din Carpaţii Occidentali]
 * [|Munţii Dobrogei]

 --- **Carpaţii României**: **[|Munţii Carpaţi]** >   [|Munţii Tatra], parte a lanţului **munţilor Carpaţi**
 * [|Carpaţii Occidentali] **·** [|Carpaţii Meridionali] **·** [|Carpaţii Orientali]
 * [|Vestici Interiori] **·** [|Vestici Exteriori] **·** [|Nord-Estici Interiori] **·** [|Nord-Estici Exteriori] **·** [|Estici Interiori] **·** [|Estici Exteriori] **·** [|Alpii Transilvani] **·** [|Munţii Apuseni] **·** [|Sud-Vestici] **·** [|Podişul Transilvaniei] **·** [|Carpaţii Serbiei]