Poluarea+apei-Marc+Paul+cl.+a-V-aB

**Poluarea apelor si efectele poluarii apelor**
Multa vreme am crezut – sau in orice caz am actionat ca si cum am fi crezut - ca apa, prin imensitatea volumului ei, “digera” tot ce putem sa arucam in ea ; cu alte cuvinte, intinderile de apa ar fi o imensa lada de gunoi pe care o stiam purificatoare. Au fost necesari 50 de ani – in cursul carora am aruncat in mare mai multe deseuri de toate felurile decat in cursul celor 20 de secole precedente – pentru ca aceasta iluzie sa se spulbere. A trebuit sa se produca o serie de catastrofe pana sa descoperim greseala pe care am facut-o. Savantii cunosteau primejdia, dar avertismentele lor au trecut, de cele mai multe ori, neluate in seama. Astazi suntem aproape neputinciosi in fata anumitelor fenomene de impurificare. Poluarea se produce atunci cand, in urma introducerii unor substante determinate – solide, lichide, gazoase, radioactive – apele sufera modificari fizice, chimice sau biologice, susceptibile de a le face improprii sau periculoase pentru sanatatea publica, pentru viata acvatica, pentru pescuitul industrial, pentru industrie si turism.


 * [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:KcqXDev-1OqA0M:http://www.familyaqua.ro/interfata/malul_apei.jpg width="129" height="63" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.familyaqua.ro/interfata/malul_apei.jpg&imgrefurl=http://www.familyaqua.ro/&h=236&w=480&sz=66&hl=ro&start=5&um=1&tbnid=KcqXDev-1OqA0M:&tbnh=63&tbnw=129&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bapei%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DN"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:nz-BJ3_N07mzbM:http://www.romanialibera.ro/foto/102/101371/art_101371_1.jpg width="116" height="116" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.romanialibera.ro/foto/102/101371/art_101371_1.jpg&imgrefurl=http://www.romanialibera.ro/a101371/poluarea-din-ucraina-nu-va-ajunge-in-romania.html&h=300&w=300&sz=26&hl=ro&start=6&um=1&tbnid=nz-BJ3_N07mzbM:&tbnh=116&tbnw=116&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bapei%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DN"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:Clr1cwsXLRXYKM:http://ecoamicii.bravehost.com/myPictures/Img_0002.jpg width="121" height="91" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://ecoamicii.bravehost.com/myPictures/Img_0002.jpg&imgrefurl=http://ecoamicii.bravehost.com/poluarea.html&h=269&w=358&sz=29&hl=ro&start=7&um=1&tbnid=Clr1cwsXLRXYKM:&tbnh=91&tbnw=121&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bapei%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DN"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:yoKdsL16JzXMfM:http://ecoamicii.bravehost.com/myPictures/Img_0159.jpg width="121" height="91" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://ecoamicii.bravehost.com/myPictures/Img_0159.jpg&imgrefurl=http://ecoamicii.bravehost.com/poluarea.html&h=269&w=358&sz=37&hl=ro&start=8&um=1&tbnid=yoKdsL16JzXMfM:&tbnh=91&tbnw=121&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bapei%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DN"]] ||

Poluarea apei datorita agentilor biologici (microorganisme si materii organice fermentescibile) duce la o contaminare puternica, bacteriologica a apei, care are drept urmare raspandirea unor afectiuni cum sunt colibacilozele sau hepatitele vitale, febra tifoida. La aceasta categorie de poluare, pe langa apele uzate urbane pot participa in mare masura industriile alimentare, industria hartiei. Se considera, de exemplu, ca o fabrica de hartie de dimensiuni mijlocii echivaleaza, in ceea ce priveste poluarea, cu un oras de 500.000 de locuitori. Nu mai putin periculoase, sunt apele uzate provenite de la cresterea animalelor in marile complexe agroindustriale, caracterizate de o foarte mare concentrare a animalelor pe spatii inchise, foarte restranse. 14189vsy43cio8h __Poluarea chimica__ rezulta din deversarea in ape a diversilor compusi ca : nitrati, fosfati si alte substante folosite in agricultura, a unor reziduuri si deseuri provenite din industrie sau din activitati care contin plumb, cupru, zinc, crom, nichel, mercur sau cadmiu. Dealtfel, poluarea apelor cu nitrati si fosfati a devenit tot mai ingrijoratoare in ultimul timp, mai ales in tarile cu agricultura dezvoltata si industrializate. Excesul de ingrasaminte cu azot in sol sau din alte surse poate face ca o parte din nitrati si nitriti sa treaca in apa freatica in cantitati mari. Consumul de apa cu concentratie mare de nitrati poate duce la "boala albastra" a copiilor - methemoglobinemie. O cauza principala a poluarii apelor o constituie hidrocarburile - prezente in toate fluviile lumii - ca unul din efectele civilizatiei moderne. __Poluarea apei cu substante organice de sinteza__ este datorata in principal, detergentilor si pesticidelor. In S.U.A., de exemplu, s-a evaluat la 13,1 % proportia de dermatoze (afectiuni ale pielii) provocate de detergenti. La fel de mare este si gradul de poluare a apelor cu PCB (policlorobifenili), care se utilizeaza foarte mult in industria materialelor plastice sau care apar datorita intrebuintarii in orezarii a octoclordifenilului. Pe langa aceste substante, mai participa nenumarate alte substante organice de sinteza, cum sunt fenolii in apele continentale. __Poluarea apei datorita agentilor fizici__ apare ca urmare a evacuarii in apa a materialelor solide, minerale, insolubile, cum este de pilda deversarea in cursurile de apa a reziduurilor de la exploatarea carierelor sau minelor. In aceasta categorie intra si poluarea termica a apei. Poluarea termica este cauzata de deversarile apelor de racire care provin din industrie si de la unele centrale termice si nucleare. Insa, ridicarea temperaturii apei ,ca urmare a acestor deversari, poate duce la modificari intolerabile pentru cea mai mare parte a speciilor animale si vegetale din zonele respective. De asemenea, sunt accelerate fenomenele de descompunere bacteriana ; animalele acvatice sufera pentru ca temperaturile superioare maresc intensitatea metabolismului. Toate acestea determina asa-numita 'poluare termica'. O problema speciala o reprezinta __poluarea radioactiva a apelor__ care poate sa apara in urma unor caderi de materiale radioactive din atmosfera sau, mai ales, ca urmare a incorectei degajari a reziduurilor radioactive lichide sau solide de la industriile care folosesc energie atomica sau de la cercetarile nucleare. si189v4143ciio EFECTELE POLUARII APELOR Un efect al poluarii apelor, deosebit de grav, este __eutrofizarea lacurilor__, numita si 'moartea lacurilor', ca urmare a cresterii fertilitatii acestora prin aport de elemente nutritive, mai ales fosfati si nitrati, care favorizeaza proliferarea fitiplanctonului si a plantelor acvatice. Putin cate putin, lacul se colmateaza, se ingusteaza si dispare. __Poluarea chimica a apelor__ afecteaza fitoplanctonul si macrofitele in mod diiferit, dupa natura agentului contaminat. Astfel, sarurile de cupru si cromatii sunt toxice pentru alge. Fitoplanctonul este puternic afectat de numeroase pesticide, mai ales erbicide. De exemplu, erbicidele din grupa Ureelor blocheaza cresterea fitoflagelatelor. Detergentii sintetici, pe de alta parte, sunt foarte toxici pentru flora microbiana a apelor. Pestii pot muri din cauza tuturor tipurilor de poluare, dar majoritatea cazurilor mortale sunt provocate de lipsa oxigenului dizolvat in apa si datorita pesticidelor si a reziduurilor toxice. Probleme grave ridica, de asemenea, __poluarea apelor cu metale grele__, mai ales cu mercur, care atinge o mare acumulare pe lantul trofic. Ansamblul consecintelor ecologice ce rezulta din poluarea biosferei cu mercur constituie un semnal de alarma pentru a se pune capat comportamentului iresponsabil al civilizatiei industriale cu privire la calitatea apei. De fapt, nocivitatea poluarii apei se rasfrange direct sau indirect asupra omului si de aceea este necesar sa se cunoasca mai bine aceste pericole, inclusiv efectele pe care le pot avea asupra omului chiar cantitatile mici de substante chimice din sursele de apa. Desi se poate afirma ca exista tehnologii pentru a mentine calitatea bacteriologica buna a apei si pentru a indeparta multe din substantele chimice periculoase din apa potabila, din pacate, acestea nu se aplica pe o scara larga, potrivit cerintelor. Amploarea si diversitatea distrugerilor cauzate de poluare e usor de masurat. In primul rand, este in joc sanatatea omului. Dupa aceea, sunt amenintate un sir de activitati economice. In sfarsit, degradarea vietii acvatice este plina de consecinte, deoarece ea tinde sa reduca resursele alimentare obtinute din mari tocmai intr-un moment in care se are in vedere ulizarea mai larga a acestora. Faptul ca poluarea poate prejudicia turismul este lesne de inteles : rari sunt aceia care nu au intalnit inca o plaja murdara. Si faptul ca ea poate sa fie fatala culturilor de stridii se intelege de la sine. Tot asfel, este usor de inteles ca sanatatea noastra poate fi grav afectata : se stie ca anumite uleiuri deversate in mare contin produse cancerigene. Opinia publica trebuie sa se convinga de gravitatea situatiei actuale. Masa substantelor poluante pe care le deversam in ape creste cu fiecare zi, ceea ce inseamna ca, daca nu luam masuri pentru a preveni pericolul, poluarea de azi nu va reprezenta nimic in comparatie cu poluarea de maine. Cele dintai victime ale panzelor plutitoare formate, de cele mai multe ori, prin imprastierea hidrocarburilor sunt pasarile care au obiceiul sa se aseze pe mare sau sa plonjeze pentru a apuca pesti. Se stie ca in mod normal apa nu poate sa patrunda prin penajul lor, ceea ce le permite sa plonjeze si sa ramana scufundate in ape foarte reci, deoarece perna de aer retinuta de penaj indeplineste rolul de regulator termic si permite, in acelasi timp, zborul deasupra apei. Poluat de hidrocarburi, penajul pierde aceste insusiri si pasarea moare de frig, fara a se putea smulge din mediul lichid. Acolo unde poluarea atinge un anumit grad, de exemplu in porturi,se constata o saracire generala a florei, care in anumite cazuri poate merge pana la disparitia oricarei forme de viata vegetala. Flora marina este amenintata deoarece pelicula uleioasa formeaza un ecran si impiedica oxidarea apei. Se intelege de la sine ca flora din zona de coasta este cea dintai atinsa, dar aceasta nu inseamna ca flora de pe fundul marii este in afara pericolului, deoarece uleiurile, rascolite si iar rascolite de mare, se aglomereaza impreuna cu microorganismele si formeaza sedimente care inabusa fundul marii. Poluarea perturba, totodata, activitatile economice din zonele litorale. Se intelege de la sine ca petrolul este dusmanul crescatorilor de stridii si al pescarilor, deoarece el poate face ca pestii si testaceele sa devina necomestibile. Aceste maree negre aduc, fireste, un prejudiciu considerabil si activitatilor turistice. In toate cazurile curatarea tarmurilor este foarte costisitoare. Trebuie sa ne convingem ca o lupta impotriva poluarii nu poate fi opera unei tari sau a unei generatii, ci totul trebuie gandit la nivel universal. Este o mare satisfactie sa constatam la tinerii din lumea intreaga o atractie si uneori chiar un entuziasm pentru aceasta batalie, menita sa protejeze mediul nostru. Reintoarcerea la o viata simpla si naturala, care se manifesta prin aceste uriase reuniuni in aer liber, o anumita simplificare in atitudine si in vestimentatie, un entuziasm pentru a continua lupta, foarte vizibile in unele tari, sunt indicii incurajatoare.

Solul poate fi poluat :

-direct prin deversari de deseuri pe terenuri urbane sau rurale, sau din îngrasaminte si pesticide aruncate pe terenurile agricole ;

-indirect, prin depunerea agentilor poluanti ejectati initial în atmosfera, apa ploilor contaminate cu agenti poluanti "spalati" din atmosfera contaminata, transportul agentilor poluanti de catre vânt de pe un loc pe altul, infiltrarea prin sol a apelor contaminate.

În ceea ce priveste poluarea prin intermediul agentilor poluanti din atmosfera, se observa anumite particularitati. Spre exemplu, ca regula generala, solurile cele mai contaminate se vor afla in preajma surselor de poluare. Pe masura, însa, ce înaltimea cosurilor de evacuare a gazelor contaminate creste, contaminarea terenului din imediata apropiere a sursei de poluare va scadea ca nivel de contaminare dar regiunea contaminata se va extinde în suprafata.

Nivelul contaminarii solului depinde si de regimul ploilor.Acestea spala în general atmosfera de agentii poluanti si îi depun pe sol, dar în acelasi timp spala si solul, ajutând la vehicularea agentilor poluanti spre emisari. Trebuie totusi amintit ca ploile favorizeaza si contaminarea în adâncime a solului.

Într-o oarecare masura poluarea solului depinde si de vegetatia care îl acopera, precum si de natura însasi a solului. Lucrul acesta este foarte important pentru urmarirea persistentei pesticidelor si îngrasamintelor artificiale pe terenurile agricole. Interesul econamic si de protejare a mediului cere ca atât ingrasamintele cât si pesticidele sa ramâna cât mai bine fixate în sol. În realitate, o parte din ele este luata de vânt, alta este spalata de ploi, iar restul se descompune în timp, datorita oxidarii în aer sau actiunii enzimelor secretate de bacteriile din sol. În tabelul urmator sunt prezentate unele date în legatura cu persistenta în sol a unor insecticide comune.

Întrucât deplasarea pesticidelor si a îngrasamintelor din locul pe care au fost administrate mediului constituie un risc grav de poluare a mediului, s-au încercat metode pentru marirea persistentei lor prin aditivi chimici. Spre exemplu persistenta heptaclorului în sol a fost marita:

- cu 18% prin adaus de ulei lubrefiant mineral

- cu 52% prin adaus de rasina de Piccopale ;

- cu 30% prin adaus de polistiren alchilat ;

- cu 29% prin adaus de plastifiant aromatic.

- Cu 21% prin adaus de fractiuni grele aromatice din petrol.

Experienta a aratat ca persistenta pesticidelor mai depinde si de natura solului : ea este mai mica în solurile cu continut anorganic mai bogat (nisipuri, argile) decât în substante organice.


 * [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:qoETwm-1Sb6eSM:http://enrin.grida.no/htmls/romania/soe2000/imag/im3_1.jpg width="116" height="66" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://enrin.grida.no/htmls/romania/soe2000/imag/im3_1.jpg&imgrefurl=http://enrin.grida.no/htmls/romania/soe2000/rom/cap3/gen.htm&h=170&w=300&sz=14&hl=ro&start=11&um=1&tbnid=qoETwm-1Sb6eSM:&tbnh=66&tbnw=116&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bsolului%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DX"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:YOi0HjQxcR2Q2M:http://www.greenagenda.org/mm/img/pata_rit.jpg width="116" height="83" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.greenagenda.org/mm/img/pata_rit.jpg&imgrefurl=http://www.greenagenda.org/mm/nr_1/pata2.htm&h=214&w=300&sz=11&hl=ro&start=12&um=1&tbnid=YOi0HjQxcR2Q2M:&tbnh=83&tbnw=116&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bsolului%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DX"]] ||
 * [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:Ixe-iudj4q2ZUM:http://www.greenagenda.org/mm/img/pata_5.jpg width="116" height="81" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.greenagenda.org/mm/img/pata_5.jpg&imgrefurl=http://www.greenagenda.org/mm/nr_1/deranjeaza.htm&h=210&w=300&sz=15&hl=ro&start=13&um=1&tbnid=Ixe-iudj4q2ZUM:&tbnh=81&tbnw=116&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bsolului%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DX"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:by_2CzGU7dBEYM:http://www.green-report.ro/assets/clients/public/image/arhiva/revista%2520presei/_thumb_155_adevplumb.jpg width="97" height="97" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.green-report.ro/assets/clients/public/image/arhiva/revista%2520presei/_thumb_155_adevplumb.jpg&imgrefurl=http://www.green-report.ro/dynamic/arhiva/revista-presei/adevarul-poluare-masiva-cu-plumb-si-zinc---2757.htm&h=155&w=155&sz=7&hl=ro&start=14&um=1&tbnid=by_2CzGU7dBEYM:&tbnh=97&tbnw=97&prev=/images%3Fq%3Dpoluarea%2Bsolului%26gbv%3D2%26um%3D1%26hl%3Dro%26sa%3DX"]] ||