Ciuperci+otravitoare-Hrituc+Sebastian

Deoarece din ciuperci lipseste clorofila, substanta care ajuta plantele verzi sa-si produca singure hrana folosind energia luminii solare, ele nu se pot hrani singure. Se hranesc cu resturi de materie aflate in descompunere sau traiesc pe seama altor organisme vii. Unele ciuperci au marime microscopica, altele sunt mari si aratoase. Trufa este o ciuperca comestibila folosita in gatit si constituie o delicatesa in multe parti ale lumii. Aspectul exterior al diferitelor specii de ciperci este foarte divers, de la ciupercile mari pana la mucegaiul de paine veche. Ciupercile reprezinta o grupa deosebit de importanta a plantelor fiind ca pot provoca multe boli atat la plante cat si la animale. Cu ajutorul lor insa se pot vindeca si multe boli. Unul dintre cele mai cunoscute antibiotice, penicilina, se obtine din ciuperci. Cei mai multi fungi se inmultesc producand celule mici numite spori care sunt purtati usor de vant pe cand altii se reproduc cu ajutorul hifelor care se unesc pentru a schimba materialul genetic. In conditii prielnice se produc corpuri roditoare care la randul lor elibereaza spori. Algele sunt plante acvatice sau semiacvatice simple care se gasesc in multe lacuri, paraie si oceane, sau in conditii umede pe uscat. Impreuna cu animalele mici ele formeaza planctonul oceanelor si sunt sursa primara de hrana a pestilor. Unele sunt celule simple avand diametrul de aproximativ 0,01mm, altele sunt mari si complexe: unele alge marine pot atinge o lungime de 100m. Buretele de cÃ¢mp este un bun exempu pentru Ã®ntelegerea reproducerii ciupercilor superioare, sau bazidomicete. Ciupercile prezinta alternanta de generatii: gametofitica si sporofitica, din care predomina faza diploida, adica generatia sporofitica. Carpoforul ciupercilor(piciorul si palaria) constituie un fel de fruct; lamelele palariei produc nenumarate celule microscopice, sporii, granule foarte fine, invizibile pentru ochiul liber. Acesti spori se desprind de palarie, cad pe sol, germineaza si produc un nou miceliu. Acesta creste putin cÃ¢te putin; se asociaza cu un alt miceliu si formeaza un nou carpofor, adica o noua ciuperca. Miceliul ciupercilor poate trai si se poate dezvolta timp Ã®ndelungat, atingÃ¢nd uneori o marime exagerata. Ciupercile inferioare, care nu au carpofor, Ã®si au sporii direct pe miceliu. Ciupercile au forme variate. Unele, cum sunt mÃ¢natarcile, nu au lamele sub palarie, ci pe o suprafata care seamana cu un burete, alcatuita din tuburi minuscule. Extremitatea acestor tuburi prezinta mici orificii, numite pori; Ã®n aceste orificii se formeaza sporii necesari pentru reproducere. ZbÃ¢rciogii au forma foarte speciala; o palarie de forma ciudata, ciuruita de alveole. Daca unele ciuperci, cum sunt mÃ¢natarcile sunt delicioase la consum, altele sunt veninoase si toxice- ca muscarita (Amanita muscaria)- sau chiar mortale, cum este ciuperca alba(Amanita phalloides). Inmultirea ciupercilor se face pe cale asexuata si sexuata. Asexuat se inmultesc prin spori mobili (zoospori), sau imobili, care se formeaza in organele numite sporangi cu spori imobili si zoosporangi cu spori mobili. Sporii formati pe filamente vegetative, se numesc conidii. La ciupercile superioare in afara de conidii, se formeaza si alte forme de spori: ascospori (la Ascomicete), si basidiospori (la Basidiomicete). Formarea acestor spori se face tot aseuat, insa sunt totdeauna precedate de un act sexuat. Ciupercile se inmultesc si prin portiuni de miceliu. Procesul sexual la ciuperci este foarte variat. La cele mai simple, inmultirea coonsta in contopirea a doi gameti ientici- izogametogamie (clasa Archimycetes), la altele, mai evoluate, din clasa Phycomycetes, prin contopirea a doi gametangii (celule in care se formeaza gametii) â€“ gametangiogamie. Increngatura ciupercilor este neunitara, putem afirma chiar ca este un complex polifiletic, avand originea in diferite grupuri de alge.