Muntii+Fagarasului+-+Andra+Florian+şi+Simina+Ghiţ

media type="custom" key="648431" Munţii Făgăraşului sunt formaţi din roci metamorfice dure, de fundament, formate prin transformarea şi metamorfozarea în adâncuri a rocilor sedimentare şi eruptive preexistente. În cea mai mare parte aparţin categoriei şisturilor cristaline, roci ce se desfac în plăci după plane paralele.
 * Grupa Făgăraş ** se întinde între Valea Dâmboviţei şi Valea Bârsei la est şi Defileul Oltului la vest, respectiv în Depresiunea Făgăraşului la nord şi Subcarpaţii Getici la sud. Cea mai înaltă din toată ţara, Grupa Făgăraşului [[image:Moldoveanu.jpg align="right"]] se evidenţiază printr-un peisaj alpestru, îndeseobi în lungul crestei principale, care se întinde pe mai mult de 70 km, pe direcţia est-vest, între Valea Oltului şi Culoarul Branului (Rucăr-Bran), cu un profil pirenean zimţat, impunător când este privit din Depresiunea Făgăraşului de la nord. Pe creasta principală altitudinile se menţin frecvent la peste 2200-2400 m, remarcându-se vârfurile:   Vf. Moldoveanu – 2544 m, Vf. Negoiu -2535 m, Vf. Viştea Mare – 2526 m, Vf. Călţun – 2522 m şi Vf. Vânătura (Vânătarea) lui Buteanu la 2507 (2506) m.

Făgăraşul se caracterizează printr-o desfăşurare asimetrică sau disimetrică a versanţilor: versanţii nordici se termină cu abrupt de cca.800 m spre Ţara Făgăraşului, în timp ce cei sudici cad în trepte, având o aplecare mai lentă spre sud. Deşi sunt alcătuiţi în întregime din şisturi cristaline care dau formă greoaie, erozimea glaciară din pleistocen a dălţuit circuri şi văi glaciare grandioase, care se ţin lanţ pe culmea principală, atât pe povârnişul nordic cât şi pe cel sudic , apropierea lor creând creste crenelate numite popular “custuri”, precum cele ale Caprei şi Călţunului, la care se adaugă o mare varietate de microforme crionivale actuale sub formă de turnuri, colţi, strungi, câmpuri de pietre, potcoave nivale, nişe, etc. Culmea Făgăraşului nordic ** este unitară, nefragmentată de văi transversale, ca o spinare înaltă de peste 2000 m , doar cu scurte ramificaţii spre sud, pornind din piscurile cele mai înalte spre izvoarele Vâlsanului, Argeşului şi Topologului cu numeroase circuri şi văi glaciare de o parte şi de alta a crestei principale, cu frumoase lacuri glaciare, la mare altitudine, cuibărite printre stâncării şi grohotişuri, cu fragmentele din platforma Borăscu la 2000 m altitudine, acoperite cu pajişti alpine, folosite pentru păşunatul estival. În pleistocen au fost afectaţi de glaciaţiune, **relieful glaciar** fiind prezent în peisaj prin circuri glaciare, văi glaciare, morene glaciare şi lacuri glaciare: Munţii Făgăraş – Iezer conservă pe cca. 80 % din suprafaţa totală, urmele flaciaţiunii cuaternare: - creasta sau custura principală, desfăşurată pe cca. 60 km, care formează şi cumpăna de ape între afluenţii Oltului şi Argeşului / Dâmboviţei; - custurile secundare dezvoltate pe versantul nordic şi sudic; - circuri glaciare complexe; - circuri suspendate în versanţi; - morene frontale şi laterale; - văi glaciare lungi între 1 şi 8 km; - lacuri glaciare: Bâlea, Podragu, Capra, Urlea, Avrig (31 lacuri glaciare) printre care Lacul Mioarelor, care este cel mai înalt lac glaciar, situat la altitudinea de 2282 m. a) Făgăraşul sudic prezintă fragmente din Platforma Borăscu la 2000-2200 m, de o netezire perfectă, sub formă de nivel de creste;  b) Tot Făgăraşul sudic prezintă la 1650-1400 m o suprafaţă de nivelare corespunzătoare Comple-xului Râu Şes sub forma unor spinări de creste secundare. - Pe versantul nordic, s-a construit o şosea alpină: “Transfăgărăşanul” (septembrie 1971 – septembrie 1974) pe o lungime de 90 km având 28 de poduri şi viaducte, 550 de podeţe şi un tunel “Bâlea” , o lungime de 890 m, situat la o altitudine de cca. 2050 m; - Pe versanţii nordici se găsesc cabanele: Bâlea – Lac, Bâlea – Cascadă, Valea Sâmbetei, Negoiu, Capra, Podragu, Urlea; - Pe versanţii sudici se află cabanele: Cumpăna, Piscul Negru şi Valea cu Peşti, pe malul lacului Vidraru; - Cabana Cozia şi Cabana Valea Oltului situate la limita vestică; - construirea în 1974 a telecabinei între Bâlea – Cascadă şi Bâlea – Lac pe 4 km lungime. ** Culmile sudice: ** - spre sud, Masivul Făgăraş este continuat de o treaptă mai coborâtă, formată din culmi izolate prin văi, care s-au adâncit puternic: Topolog, Argeş, Vâlsan, Râul Doamnei. Ca urmare spre sud se individualizează următoarele culmi: - Munţii Iezer cu Vf. Iezeru Mare – 2462 m - Munţii Ghiţu – 1622 m  - Munţii Frunţi – 1534 m  - Munţii Cozia cu Vf. Cozia Pe versantul sudic al Făgăraşului văile prezintă: a) sector de chei încrestate în roci cristaline dure, precum: Cheile Vâlsanului, Cheile Râului Doamnei, Cheile Argeşului b) bazinete locale, precum: Bazinetul Vidraru şi Bazinetul Bahna Rusului Făgăraşul propriu-zis ** reprezintă nodul orografic principal şi centru de dispersie a apelor: - pe versantul nordic îşi au izvoarele o serie de râuri mici, scurte, ce debuşează în Olt: Breaza, Arpaş, Sâmbăta, Viştea, Ucea, Cârtişoara, Porumbacu. - de pe versanţii sudici izvorăsc: - Dâmboviţa, - Argeşul cu afluenţii săi: Vâlsan, Bratia, Râul Doamnei, Râul Târgului şi Argeşelul; - Topologul, afluent al Oltului.
 * Relieful sculptural ** este prezent în peisajul Făgăraşului prin:
 * Clima: **
 * -**clima este etajată în funcţie de altitudine, în zona înaltă iarna poate dura şase – şapte luni , iar temperatura să scadă sub zero grade în timpul verii şi se poate întâmpla să şi ningă. Deseori se întâmplă ca pe versantul nordic, să ne aflăm în ceaţă iar odată ajunşi pe creastă să descoperim că versanţii sudici sunt scăldaţi de razele soarelui.
 * Hidrografia: ****

Flora
O categorie aparte o formează pădurile de protecţie, care acoperă circa 25 % din totalul fondului forestier, având o mare extensiune în lungul apelor şi pe malurile lacurilor de baraj. În cadrul programului complex de folosire a apelor s-au executat mari lucrări hidroenergetice pe râurile: - Argeş – lacul de acumulare Vidraru - Râul Doamnei – lacul Râul Doamnei. - **cerbul**, în schimb, până la limita superioară a pădurilor. - **mistreţul** este şi el adeseori întâlnit cu precădere în pădurile de la poalele munţilor. - dintre **feline**, cele mai frecvente sunt pisica sălbatică şi jderul, atât de comune atât pădurilor de foioase cât şi celor de molid. - nu lipseşte nici **râsul** - nelipsiţi din pădurile de fag sunt **lupul** şi **vulpea** - **ursul**, cel mai mare dintre aceste mamifere, se adăposteşte ziua prin desişurile pădurilor şi noaptea iese în căutarea pradei. - **capra neagră**, care este specie ocrotită. În pădurile de foioase sunt mai frecvente păsările: cinteza,  sturzul de vâsc,  piţigoiul,  mierla În părţile pustii ale pădurii, evitând cărările munţilor, se află cocoşul de munte , pasăre rară, ocrotită. Deasupra crestelor se întinde spaţiul vulturilor pleşuvi şi al acvilelor de munte. - **p** ** eştii ** sunt reprezentaţi în primul rând de păstrăvi, care se află în cursul superior al tuturor pâraielor, râurilor şi în mai multe lacuri glaciare. În marele ţinut al munţilor Făgăraş se disting multe zone turistice impresionante, pline de atractivitate: Avrig – Scara, Muşeţeica – Râiosu, Scărişoara – Picuiata, Moldoveanu – Gălăsescu, Dara – Zarna şi multe altele, dar cea mai cunoscută este zona Bâlea – Podragu. Situată central, ea cuprinde în aria sa de frumuseţi atât căldările glaciare, Rezervaţia naturală Bâlea, cât şi muchiile nordice. Cele mai de seamă obiective turistice sunt: Vf. Vânătarea lui Buteanu, creasta Arpaşelului, Capra, Podragul, Bâlea, Buda, cascada Bâlea, cascadele Caprei, rezervaţia naturală Bâlea, şi alte obiective, mai mult sau mai puţin cunoscute, care exercită o puternică şi permanentă atracţie. Devenită în ultimii 25-30 ani, datorită şoselei transfăgărăşene (DN 7 C), deosebit de accesibilă, zona Bâlea – Podragu este şi cel mai mult vizitată, drumeţilor revenindu-le ca obligaţie de onoare o mai atentă participare pentru ocrotirea naturii. Portofoliu întocmit de:
 * Fauna ** Munţilor Făgăraş cunoaşte, deşi mai puţin pregnant ca vegetaţia o distribuţie zonală altitudinală. Dintre mamifere, **căprioara** nu urcă decât rareori mai sus de brâul pădurilor de fag.
 * Turismul**[[image:Fag5.jpg align="right"]]
 * Andra Florian şi Simina Ghiţ**

Clasa: a VIII – a A
Şcoala: “Mircea Eliade” Satu Mare