Portofoliu+despre+amfibieni+-+Sovre+Andrei

media type="custom" key="523577"media type="custom" key="523587"media type="custom" key="523591"
 * =**Amfibieni**=


 * Clasa Amphibia (Amfibienii), cunoscuta popular ca broaste, cuprinde vertebrate, cu tegumentul golas, rar cu solzi fini, ascunsi în tegument (forme care nu sunt în tara noastra).**


 * Broastele propriu-zise au corpul scurt si îndesat, membrele posterioare mai lungi si în general proprii pentru sarit. Pielea are rol în respiratie si rol în protectie prin secretia veninului mucos cu efect toxic sau iritant. Epiderma are glande mucose care mentin umiditatea tegumentului si-l face lunecos, precum si glande seroase (pe partea dorsala a corpului) ce secreta produse caustice, iritante. Sub tegument, broastele au saci lifatici si lacune ce dau o mare mobilitate pielii. Sunetele, care se pot produce chiar si în apa, sunt executate numai de masculi, aerul respirat, care face sa vibreze coardele vocale, este întarit de sacii vocali interni ascunsi sub piele; sacii pot forma umflaturi la coltul gurii sau pot fi externi, fara deschidere externa, formati doar prin subtierea pielii.** ||
 * [[image:http://www.clopotel.ro/enciclopedia/img/animale/amfibieni.gif width="346" height="275" caption="Amfibieni"]] ||
 * Numarul de oua depuse variaza de la 700 la 10000-12000, cu dimensiuni de 1-4 mm. Ouale au un colorit specific, negru sau cafeniu-opac la polul germinativ si alb galbui la polul vitelin. În uter, ele sunt învelite într-o membrana foarte subtire; depuse în apa, membrana se umfla, oul atingand 3-7 mm, uneori 10 mm si se aglutineaza în mase compacte, plutitoare, prinse de plantele acvatice sau pur si simplu cazute pe fundul apei. Dupa cateva zile sau saptamani, în raport cu temperatura apei, embrionul se elibereaza din capsula si trece prin fazele larvare specifice.**


 * Broastele se hranesc cu insecte, viermi, moluste. Broastele adulte sunt carnivore si mananca aproape orice este mai mic decat ele, inclusiv insecte, viermi si chiar alte broaste.

Cea mai mare broasca este numita foarte potrivit - broasca Goliath (Conraua goliath) din Camerun. Atinge aproape 30 cm si cantareste chiar si 3,3 kg. Cea mai mica broasca este broasca de Aur (Psyllophryne Didactyla) din Brazilia. Aceasta creste numai pana la 9,8 mm.** || //Broaste.// Forma corpului Locomotia Reproducerea
 * Din punct de vedere biologic, diferenta dintre broaste si broaste raioase este foarte mica. Broastele au pielea mai neteda, picioarele posterioare lungi pentru sarit si labe cu membrane bine dezvoltate pentru a le propulsa in timpul inotului. Broastele raioase au corpul mai rotunjit, uscat, adesea cu negi, picioare posterioare scurte, pentru tarat si topait. Membranele de pe labele posterioare ale broastelor raioase sunt slab dezvoltate deoarece petrec foarte putin timp in apa. Broastele si broastele raioase apartin grupului de amfibieni numite anure (amfibiani fara coada), care au aparut in urma cu aproximativ 150 de milioane de ani.**
 * Broastele au sange rece. Deoarece temperatura corpului este aceiasi cu a aerului din jurul lor, ele sunr reci si lipicioase la atingere. Capul lor este de obicei lat si turtit, si au gura foarte larga. Broastele au de obicei patru degete la labele anterioare si cinci degete la labele posterioare. Degetele sunt unite printr-o membrana de piele. La unele specii acvatice, degetele labelor posterioare se termina in gheare ascutite, folosite la sfasierea prazii. Majoritatea speciilor sunt nocturne.**
 * Picioarele posterioare lungi si musculoase ale broastelor le permit sa sara distante care depasesc de mai multe ori lungimea propriului corp. Cand o broasca se pregateste sa sara, isi ridica mult partea anterioara a corpului, apoi tasneste in aer. Broastele membranate isi petrec majoritatea, sau chiar tot timpul, in apa. Unele broaste traiesc in copaci si nu au membrane intre degete, dar au o ventuza mare in varful fiecarui deget. Partea inferioare a ventuzei este acoperita cu piele aspra, care permite broastei sa se catere pe suprafete neregulate, precum scoarta copacilor.**[[image:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Groene_kikker_op_bankirai.jpg/800px-Groene_kikker_op_bankirai.jpg width="647" height="458" link="http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/79/Groene_kikker_op_bankirai.jpg"]]

Dezvoltarea mormolocilor Hranirea
 * Majoritatea broastelor isi depun ouale in apa. O singura femela depune o gramajoara care poate sa contina mai multe mii de oua.**
 * In mod normal ouale sunt mici- cu un diametru de cativa milimetri-si fiecare este invelit intr-un strat protector de gelatina. Unele specii de broaste au o metoda diferite de a-si ajuta puii sa supravietuiasca. Ele depun mult mai putine oua, dar iau multe masuri pentru a le proteja.**
 * Broasca arboricola fierar, de exemplu, isi sapa propriul sau ochi mic de apa langa marginea apei inainte de anotimpul ploios. Ea isi depune ouale acolo si mormolocii ies din nou in siguranta completa. Cand vin ploile, nivelul raului creste, inghite ociul de apa si mormolocii inoata in rau.**
 * Picioarele posterioare ale mormolocului incep sa se dezvolte chiar sub baza cozii. Cand acestea sunt destul de mari pentru a putea fi recunoscute, incep sa se formeze picioarele anterioare sub piele si cand sunt destul de mari ies prin ea-nu neaparat in acelasi timp. Este un lucru obisnuit ca mormolocul sa aiba doar trei picioare pentru o scurta perioada. Cand toate cele patru picioare sunt vizibile, capul mormolocului se transforma dintr-o minge rotunda intr-o forma asemanatoare cu a broastei. Forma gurii se schimba si ochii incep sa se umfle. Coada devine mai mica si este absorbita in corp pana cand ramane un ciot foarte mic.In aceasta faza, mica broscuta decide sa paraseasca apa. Exista specii de broaste care isi depun ouale pe usca, sub frunze sau pietre. Stadiul de mormoloc este omis complet si dupa cateva saptamaniiese o broasca micuta complet formata.**
 * Broastele se hranesc cu prazi si miscatoare, de obicei insecte. Marimea prazii depinde marimea broastei si a gurii sale. Broasca-bou africana mananca aproape orice poate inghiti, inclusiv serpi veninosi, miriapode uriase, scorpioni si chiar alte broaste-bou.**
 * Dupa ce si-a localizat prada, broasca se intoarce spre ea, se napusteste asupra ei, si o prinde cu varful limbii lipicioase. Insecta nu este muscata sau mestecate, ci inghitita de vie. Cand broasca isi inghite prada, ochii sai mari clipesc si coboara spre cavitatea bucala, ajungand la impingerea hranei pe gat in jos.**