Renumite+Prinţese...


 * [[image:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/ro/thumb/d/d9/Principesa_Margareta1.jpg/250px-Principesa_Margareta1.jpg width="250" height="358" align="center" caption="Principesa Margareta"]] || [[image:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/ro/thumb/1/1a/Hohenzollern-Sigmaringen-arms.png/100px-Hohenzollern-Sigmaringen-arms.png width="100" height="119" align="center"]]**Principesa Margareta de România**, **Prinţesă de Hohenzollern** (născută la Lausanne 26 martie 1949) este cea mai în vârstă fiică a Regelui Mihai al României, Prinţ de Hohenzollern, şi a soţiei sale, Regina Ana. Este a 82-a pe linia succesorală a tronului britanic. Regele Mihai a numit-o drept succesoare la şefia Casei Regale de România în 1997. Nu are copii. Succesoarea sa la şefia Casei Regale este sora ei, Principesa Elena de România. Potrivit ultimei Constituţii regale din 1923, căreia Regele Mihai îi rămâne fidel şi care stabilea succesiunea după legea salică, Principesa Margareta şi surorile sale nu pot succede la tronul României. ||
 * ==Viaţa privată== S-a căsătorit pe 21 septembrie 1996 la Lausanne cu Radu Duda, cunoscut din 1999 şi ca "Principe de Hohenzollern-Veringen", care, începând de atunci, o reprezintă în public pe Principesă şi pe întreg restul familiei regale de Hohenzollern cel mai adesea singur[3]. În tinereţea ei la Universitatea din Edinburgh, Margareta a avut o relaţie cu Gordon Brown, unul din liderii marcanţi ai Partidului Laburist britanic, pe care nu a încetat să-l iubească, deşi l-a părăsit: "A fost o poveste de iubire puternică. N-am încetat niciodată să-l iubesc, însă într-o zi nu mi s-a mai părut potrivită, era politică, politică, politică, iar eu aveam nevoie de grijă". || ==Educaţie şi activitate==  După absolvirea Universităţii din Edinburgh, a lucrat într-un număr de universităţi britanice, specializându-se în sociologie medicală şi politici de sănătate publică, ulterior participând într-un program de cercetare coordonat de Organizaţia Mondială a Sănătaţii, concentrat pe elaborarea de recomandări de politici de sănătate şi proiecte de sănătate preventivă. În 1983 s-a mutat la Roma şi s-a alăturat Organizaţiei de Alimente şi Agricultură a ONU, unde, ca membră a echipei proiectului Zilei Mondiale a Alimentelor, a lucrat la o campanie de promovare în masă a programelor de agricultură, nutriţie şi eradicare a sărăciei. Trei ani mai târziu s-a alăturat Fondului Internaţional de Dezvoltare a Agriculturii. În toamna lui 1989 şi-a abandonat cariera la ONU şi s-a mutat la Geneva să lucreze împreună cu tatăl ei, devotându-se în întregime muncii de caritate pentru România. ||
 * ==Controverse== BAE Systems, unul dintre sponsorii fundaţiei ei de caritate, şi reprezentanţii acesteia, sunt implicaţi într-un scandal internaţional de corupţie privind achiziţia de către Guvernul român a două fregate britanice retrase din uz, restaurate de BAE Systems, pentru care se pare că s-ar fi oferit o mită de 7 milioane lire sterline, din care o parte ar fi ajuns în buzunarele familiei regale de Hohenzollern a Principesei Margareta. Compania a mai fost implicată în astfel de scandaluri, ca, de exemplu, acela privind o mită de 60 milioane lire sterline acordată familiei regale saudite, pentru a facilita câştigarea unui contract militar în Arabia Saudită în valoare de 40 miliarde lire sterline. Cotidianul "Gardianul", observând că atât Margareta, cât şi soţul ei, Reprezentant Special al Guvernului, s-au întâlnit de un număr de ori, în mod oficial sau neoficial, cu reprezentanţii BAE Systems, atât înainte, cât şi după semnarea contractului guvernamental, au investigat dacă familia regală a facut lobby în favoarea companiei. Într-un comunicat oficial citat de "Gardianul", Principele Radu neagă astfel de activităţi de lobby. În februarie 1990, potrivit l'Humanité, care citează agenţia de presă France Press, Margareta a fost împiedicată de vameşii aeroportului din Bucureşti să scoată din România drept contrabandă câteva picturi din patrimoniul naţional, pe care se pare că le-ar fi ascuns in bagaje. || media type="youtube" key="QReXIJI7VQY&rel=1" height="355" width="425" ||


 * [[image:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Winterhalter_Elisabeth_2.jpg/300px-Winterhalter_Elisabeth_2.jpg width="300" height="462" align="center"]] || **Elisabeta de Wittelsbach**, cunoscută mai ales sub numele **Sissi**, (n. 24 decembrie 1837, München - d. 10 septembrie 1898, Geneva) a fost soţia împăratului Franz Josef al Austriei. Elisabeta de Wittelsbach s-a născut într-o familie numeroasa, părinţii ei fiind Maximilian Joseph de Bavaria (din linia de Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen a familiei Wittelsbach) şi Maria Ludovica de Bavaria, fiica regelui Maximilian I al Bavariei. Familia ei îşi avea reşedinţa în Palatul Possenhofen. Numele ei întreg este Prinţesa Elisabeta Amalia Eugenia de Wittelsbach. Franz Iosif avea de ales între doua pretendente. Întâlnirea dintre împărat şi Sissi s-a numit logodna de la Ischl. De fapt, Helene sora lui Sissi, o fată foarte rafinată, frumoasă şi inteligentă trebuia să ocupe postura de împărăteasă, dar Franz a ales-o pe Sissi, care era o iubitoare a naturii, neconformându-se etichetei, toate acestea datorita educaţiei din familie, care nu ocupa vreun post la curte, aşa ca erau liberi sa-si duca viaţa aşa cum doreau. Sissi, ca şi tatăl ei iubea circul şi călărea f.bine şi de asemenea era poetă.Din punct de vedere al rangului, Sissi era nepotrivită pentru împărat, fapt pentru care curtea vieneza a judecat-o mult timp. Însă, Sisi şi cu Franz erau veri aşa ca le-a trebuit dispensa papei, care le-a fost acordată. Totuşi acumulările de căsătorii intre familia Wittelsbach (care era cunoscută pentru bolile mintale ale membrilor ei) şi familia imperiala se vor resimţi chiar la prinţul moştenitor. ||
 * La 24 aprilie 1854, seara la ora 7, s-au căsătorit la Viena. Trusoul miresei era insignifiant, neprovenind dintr-o familie cu buget mare, piesele cele mai valoroase fiind daruri de la împărat. Prinţesa nu avea decât 16 ani. De când se mutase la Hofburg,ea se simţea f.singură, mai ales ca soacra sa profita de orice prilej pentru a o mustra. După cum reiese din jurnalul Sophiei aceasta nu era un mod de răzbunare ci de educaţie. Deoarece avea o vârsta atât de fragedă a fost nevoie ca, după căsătorie, să studieze şi să înveţe cu rigurozitate complicatele reguli de la palat. În afară de limba maternă, germana, vorbea franceza (învăţată cu greu în puţinul timp dintre logodna şi căsătorie, Elisabeth neavând aptitudinile necesare pentru limbi străine), iar după un timp a învăţat şi limba Maghiară. În 1855, prinţesa Elisabeta şi-a luat un profesor de limba maghiară, iar un an mai târziu vorbea fluent această limbă. || Elisabeta a devenit cu timpul o persoană foarte populară în Ungaria, deoarece a luptat pentru libertatea acestei tari.Înclinaţiile ei către aceasta ţara proveneau de la profesorul ei de istorie de origine maghiară,care a jucat un rol foarte important în opiniile politice ale împărătesei. Sissi a născut primul copil, pe Sofia, la 5 mai 1855, la vârsta de doar 17 ani. Toţi copiii, au fost crescuţi de bunica lor, deoarece aceasta considera ca le poate da o educaţie mai bună. La 12 iulie 1856 a născut-o pe Ghizela. Micuţa a fost despărţită de mama ei şi crescută de către bunică (mama lui Francisc Iosif). În urma unei vizite pe care Sissi a făcut-o în Ungaria (împotriva voinţei Sophiei, la Buda, împreună cu Sofia, copilul s-a îmbolnăvit grav şi a murit la 29 mai. Atunci Sissi a suferit o depresie gravă, renunţând şi la lupta pentru copii ei. La 21 august 1858 s-a născut viitorul moştenitor, Rudolf. La Muzeul Naţional din Budapesta şi la Biserica Mátyás se gasesc scrisori şi documente care dovedesc ataşamentul împărătesei faţă de Ungaria. În oraşul Seghedin (Szeged) are ridicat şi un monument. ||
 * [[image:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Wappen_Kaiserin_Elisabeth.png/325px-Wappen_Kaiserin_Elisabeth.png width="325" height="205" align="center"]] || **Elisabeta** ca om politic a luptat pentru Ungaria. În activitatea diplomatică era excelentă, Ungaria era prioritatea ei şi avea o mână de fier. În mod surprinzător pentru o împărăteasă, Elisabeth credea în republică, considerând-o mai buna decât imperiul. La semnarea acordului Austro-Ungar din 1867 Elisabeta a avut un rol important în realizarea sa. În 8 iunie 1867 Elisabeta cu Francisc Iosif au plecat la Buda Biserica Mátyás, acolo au fost încoronaţi, 10 luni după acordul Austro-ungar. Iubirea ungurilor faţă de Sissi s-a datorat şi faptului ca au fost găsite coroana, sceptrul şi mantia regilor Ungariei (ascunse în timpul revoltei) chiar înainte de încoronarea lor ca regi ai Ungariei, fapt considerat un semn bun pentru viitor. La 23 aprilie 1868 s-a născut al patrulea copil,la Buda (Maria Valeria)(d. in 1924) numit "Copilul Ungur". Acest gest l-a făcut pt. unguri ca un fel de cadou pt. viitorul rege al Ungariei. În 1889 Rudolf s-a sinucis la Mayerling împreună cu amanta sa. Aceasta a fost tragedia cea mai mare a lui Elisabeta, depresia accentuându-se. Rudolf era însurat cu Stephanie a Belgiei. ||
 * = = = = Pe 10 septembrie 1898 în timp ce Elisabeta era in vizită la Geneva a fost înjunghiată cu un cuţit de anarhistul italian Luigi Lucheni, care îl avea ca ţintă iniţială pe prinţul de Orleans, tocmai când se grăbea cu doamna ei de onoare, contesa unguroaică Irma Sztaray, să prindă vaporul spre Caux.Căderea i-a fost uşurata de părul său bogat. A cerut sa urce în vapor,unde a leşinat. Vaporul s-a intors imediat, pilotul aflând ca era împărăteasa Austriei. Ultimele ei cuvinte au fost:"Ce sa întâmplat?" A fost înmormântată cu mari onoruri, la 17 septembrie 1898, la Viena, în Cripta Imperială. Elisabeta, "împarateasa fără voie" a fost o femeie cu o viaţă chinuită, caracterizată de depresii. Se simţea sufocată în anturajul de la Viena,de unde încerca să scape,prin călărit,poezii,călătorit . A fost o femeie frumoasă, faima frumuseţii ei ajungand până in Orient,ambasadorul Persiei a refuzat sa plece dintr-o vizită oficiala până ce a văzut-o. Piesa ei de rezistenţa era părul f.mare,îngrijit de coafeza sa preferată, Fanny. Căsătoria ei s-a consumat de-abia în a 3-a noapte.Cu timpul relaţiiile ei cu soţul s-au răcit,spre sfârşitul vieţii căutându-i o amantă soţului ei. Opera ei literara preferata a fost "Visul unei nopti de vara" de Shakespeare, ea imaginându-se ca fiind Titania, regina zânelor, nesuportând numele de Sissi. || media type="youtube" key="MkIhUxyEiC4&rel=1" height="355" width="425" ||