KORMOS+DIANA+-+Pesti+marini

Pestii reprezinta clasa (conform ultimelor clasificari-supraclasa)cea mai numeroasa de animale vertebrate acvatice.Traesc si se reproduc în apa.Au corpul acoperit de regula cu solzi,se deplaseaza cu ajutorul înotatoarelor si a cozii,respira prin branhii(pestii dipnoi au si plamîni)Dupa structura sceletului se împart în pesti cartilaginosi si ososi. Pestii cartilaginosi (au scheletul cartilaginos) au aparut cu peste 400mln.de ani în urma. Majoritatea depun oua(acoperite cu o coaja chitenoasa rezistenta),care contin o cantetate mare de galbenus.Se cunosc circa 630de specii grupate în subclasele holocefali si elasmobranhieni. Holocefalii actuali sînt reprezentati de circa 30 specii de chimeriforme.Cel mai cunoscut este pestele chimere-europiana,întîlnit în marea barent(partea de sud-est).Are corpul golas,pîna la 1,5m lungime,cu o coada filiforma,datorita careia acest peste e numit si sobolan-de-mare.Îsi depune ouale în niste capsule fusiforme de pîna la 18cm lungime.Chimera-europiana este apreciata pentru grasimia din ficat,care se foloseste ca substanta medicamentoasa. Elasmobranhienii actuali cuprind pesti din ordinul rechini(circa 250specii)si ordinul batoidei(circa 350specii) Pestii ososi (au scheletul osos)cuprind subclasele de pesti sarcopterigieni si actinopterigieni. Sarcopterigienii la rîndul lor se împart în pesti dipnoi si pesti crosopterigieni. Pestii dipnoi se cunosc din devonian;majoritatea lor au desparut de acum.În prezent exista doar 6 specii reprezentanti ai genurilor neoceratod,lepidosiren si protopter.Singura specie din primul gen-neoceratodul se întîlneste în Australia de nord-est;4specii de protopter-în Africa;pestele lenidosiren în bazinul Amazonului.Protopterii si lenidosirenii se pescuesc. Neoceratodul este ocrotit de lege. Crosopterigienii se cunosc din devonian si au disparut aproape în întregime în cretacicul superior.Ei sînt considerati stramosii ai vertebratelor terestre.Unicul reprezentant actual al crosopteri- gienelor este latimeria ,care are corpul pîna la 180cm lungime,masa de pîna la 95kg si o coloratie albastra-metalica.Ea este un animal ovovipar.Traeste în regiunea insulelor Komore.Primul exemplar de latimerie a fost prins în anul 1938 lînga Africa de sud(unde a ajuns întîplator). Dintre actinopterigieni cei mai raspînditi si mai cunoscuti sînt teleostenii sau pestii ososi propriuzisi,care numara peste 20000 de specii atuale.Ei au aparut circa 200mln.ani în urma.Unii traesc în apele marine(scrumbiile,anciousii,pestii-zburatori,scombridele s.a.),iar altii populeaza apele dulci (salmoniformele,cipriniformele,unele specii de perciforme si siluriforme).Si printre pestii ososi axista pesti electrici,de exemplu;anghila-electrica,somnul-electric s.a.Ei de-a semenea au organe electrice care produc descarcari electrice la tensiuni de 350-650 volti.Cu ajutorul lor pestii îsi ametesc victima sau speie dusmanii. Pestii ososi au corpul de forme variate:de fus(scrumbia,somnul),de sageata(zarganul,stiuca), de sarpe(anghila),de ac(acul-de-mare),turtit(platica,caracuda),de disc(cambula),de sfera(pestele-lu-na)s.a.             Pestii difera mult si dupa culoare care totdeauna are un rol protector.Speciile care populeaza paturile superioare ale apei au un luciu argintiu(ocheana,sabita,scrumbia),cele care traesc la  fundul apelor nu au acest luciu,pestii abisali(de mare adîncime)au o culoare rosietica,cafenie si neagra-violeta,iar cambula poate sa-si schimbe culoarea dupa culoarea nisipului sau a scoicilor. Unii pesti(cleanul,pastravul,somnul)sînt capabili sa axecute miscari foarte iuti si pot învinge cu usurinta curentii puternici de apa,fapt care le permite sa traiasca în rîurile de munte,sa urce pe cursul lor superioer pentru a depune icre,strabatînd în acest scop praguri si mici cascade de apa.Cel mai mare rapid peste este considerat tonul,care dezvolta o viteza de pîna la 90km pe ora. E foarte interesant pestele numit guvid-saritor întîlnit în lagunele unor rîuri din Australia,Asia,si Africa unde cresc adevarate desisuri de mangrove.Datorita înotatoarelor pectorale lungi si puternice el se catara cu usurinta pe arborii de mangrove si vîneaza insecte.Întrucît respira si aer atmosferic,acest pestisor de 15cm se poate afla în afara mediului acvatic un timp îndelungat. Majoritatea pestelor migreaza în perioada de înmultire.Pestii de rîu urca spre cursul superior al apei pentru a-si depune icrele pe plante acvatice,pe pietre.Scrumbiile îsi depun icrele în adîncul apelor.Unii pesti marini(sturionii,clupeidele,salmonidele) îsi parasesc mediul obisnuit de viata si îsi depun icrele în rîuri,în timp ce anghila,din contra,pentru a-si depune icrele trece din rîuri în mari si oceane. Pestii sunt foarte variati atît dupa dimensiuni,cît si dupa durata vietii,între care parca sxista o anumita corelatie:se cunosc guvizi de 7,5-11mm care traesc cel mult un an,pe cînd morunul,care atinge uneori 800-1000kg,traeste aproape 100ani. Cele mai mici vibratii ale apii pestii le percep cu ajutorul unui organ numit linie laterala.Un alt organ interesant este cel hidrostatic de echilibru,precum si de producere a sunetelor,denumit vezica înotatoare.Pestii lipsiti de acest organ(fusarul,zglavocul,scrumbia-albastra),care traesc pe fundul apelor urca spre suprafata apei si se scufunda cu usurinta. Pestii ajung la maturitate sexuala la diferite perioade:Jinjirica,guvidul-la cîteva luni,carpul, platica,salaul-la 3-4ani,morunul,nisetrul,abia la 14-18ani.Fecunditatea pestelor variaza de la cîteva zeci de icre(la ghidrin,acul-de-mare)la 1-9mln.(la cambulî si morua)si chiar pîna la 300mln.(la pestele luna). Majoritatea speciilor de peste sînt adaptate la un anumit fel de hrana.Speciile rapitoare se hranesc în special,cu pesti mai mici(salaul,somnul,stiuca s.a.).Pestii care se hranesc cu nevertebrate de fund(amurul-negru,platica,linul) au dintii maxilari sau faringieni puternic dezvoltati.Multe specii de exempu(scrumbiele,ciprinidele)se hranesc,în special cu animale planctonice,altele(bunauara,ambul-alb,hipoftalmictisul-alb,rosioara,scobarul)-numai cu vegetatie acvatica.