O+zi+in+agora+-+Marchis+Bianca


 * media type="custom" key="540441"O ZI IN AGORA

Alaturi de inventarea democratiei, contributia fundamentala a lumii elenice la patrimoniul universal este marea cultura pe care a creat-o. CULTURA GREACA - CULTURA UMANISTA Cultura greaca a izvorat din intrebarile pe care si le punea locuitorul polisului despre originea si legile universului, sensul vietii pe pamant, relatiile pe care le stabilesc oamenii intre ei in cadrul cetati. Grecii sunt primii care au inteles ca fiinta umana este o lume intrega, unica intre creatiile divinitatii. Ei auexprimat acestea cu mijloace de mare profunzime si frumusete. O CULTURA UNITARA. Vorbind aceeasi limba, avand aceleasi legi si aceleasi sarbatori, vechii greci au creat o cultura unitara in toate regiunile locuite de ei. O CULTURA PENTRU OAMENI. Inflorirea maxima a culturii grecesti a avut loc in ''secolul lui Pericle" (secolul V i. Hr.), datorita unei vieti economice prospere si a binefacerilor democratiei ateniene: libertatea si participarea oamenilor la viata cetatii. RELIGIA VECHILOR GRECI Religia vechilor greci era politeista. Pantenonul lor (totalitatea lumiizeiesti) cuprindea 12 zei principali, in frunte cu Zeus, stapanul cerului, si numeroase divinitati mai marunte.Zeii erau imaginati avand ca calitati si defecte omenesti, cum ar fi frumusetea si inteligenta, dar si lasitatea si lacomia. Alaturi de zei erau onorati eroii pentru fapte deosebite in folosul oamenilor (Heracles). Zeii erau adorati in temple prin rugaciuni, jertfe, ofrande. In cinstea zeilor aveau loc concursuri artistice, sportive si sarbatori religioase. Erau vestite Jocurile Olimpice, care se desfasurau o data la 4 ani, la Olimpia, in Pelopones, in onoarea lui Zeus. La Jocurile Olimpice spectatorii si concurentii puteau fii doar barbati. Tot la 4 ani, toata populatia Atenei participa la Panatenee, sarbatori dedicate zeitei intelepciunii. FILOSOFIA GREACA Grecii au incercat sa integreze cunostintele lor intr-o viziune mai larga asupra lumii, filosofia (iubirea pentru intelepciune). Unii filosofi cercetau natura; de exemplu Democrit considera ca lucrurile sunt alcatuite din particule indivizibile numite atomi. Altii cautau sa descopere secretele sufletului omenesc (Socrate). Cei mai mari ganditori ai lumii grecesti au fost Platon si elevul sau Aristotel, care au incercat in lucrarile lor sa dea o explicatie inchegata a lumii fizice (natura) si a omului. STIINTA GREACA Cunostintele stiintifice ale grecilor in domeniile medicinei, matematicii, astronomiei si a fizicii erau printre cele mai inaintate. Astfel, Hipocrat din Cos (sec.V i .Hr.) a pus bazele unor principii valabile si in medicina moderna. Aristarh din Samos (sec. III i .Hr.) a afirmat ca Pamantul se roteste in jurul Soarelui. Euclid (sec. IV i.Hr.) a sistematizat cu o logica desavarsita cunostintele geometrice din timpul sau. Arhimede (sec. III i.Hr.) a descoperit principiul care-i poarta numele. In epoca elenistica s-au facut progrese in stiinta, datorate in special invatatilor de la Muzeul din Alexandria, in Egipt. EDUCATIA LA GRECI Educatia avea un rol extrem de important in societatea greaca, menirea ei fiind formarea (paideea) unui om capabil sa se integreze si sa fie util comunitatii. Copiii erau trimisi la varsta de 7 ani la scoala. Baza invatamantului o constituiau poemele lui Homer si operele altor mari poeti. Educatia scolara se completa cu exercitiile fizice, extrem de iubite de greci, care pretuiau armonia trupului uman. La 18 ani tinerii incepeau serviciul militar si deveneau cetateni. Fetele nu frecventau scoala. Educatia lor se desfasura acasa. DOMENII ALE CULTURII LITERARE Manifestand o deosebita originalitate, grecii au inventat noi domenii culturale: Teatrul grec a luat nastere in cursul ceremoniilor religioase inchinate zeului vinului si vitei de vie, Dionysos. Piesele erau cu subiect trist (tragedii) si cu subiect vese (comedii). Reprezentatiile teatrale aveau loc timp de 3 zile, o data pe an. Ele se desfasurau in aer liber, in edificii special amenajate. Actorii mascati, numai barbati, jocau pe o scena. Ei erau acompaniati de cor, care evolua in orchestra, iar publicul asista la spectacol pe banci de piatra. Marii maestri ai tragediei au fost Eschil (525 - 456 i.Hr.), Euripide(480 - 406 i.Hr.). In operele lor zugraveau toata frumusetea si profunzimea sufletului omenesc. Cel mai de seama autor de comedii a fost Aristofan (445 - 380 i.Hr.), care satiriza aspecte ale societatii ateniene in perioada razboiului peloponesiac. Poezia. Toate sentimentele omenesti, de la iubire la ura si de la tristete la entuziasm se regasesc in operele poetilor greci, precum Sappho, cantareata dragostei sau Pindar, autorul imnurilor dedicate invingatorilor la olimpiade. Istoria. Grecii au inceput de timpuriu sa "povesteasca" ce se intamplase in vremurile anterioare. "Parintele istoriei" este cosiderat Herodot (485 - 369 i. Hr.). In lucrarea"Razboiul peloponesiac" el a cautat sa puna in evidenta cauzele evenimentelor. ARTA GREACA Preluand unele elemente din arta vechilor popoare ale Orientului - sumerieni,persi, egipteni - grecii au introdusin toate realizarile lor artistice armonia si echilibrul care le-au dat originalitatea absoluta. Arhitectura. Templul, lacasul zeilor, a fost cea mai de seama realizare a arhitecturii grecesti. El era construit din marmura dupa reguli foarte precise. Infatisarea sa degaja simplitate, calm si frumusete. Dupa modul de constructie a coloanelor se disting doua stiluti: stilul doric, simplu si maiestos si stilul ionic, suplu si gratios. In perioada elenistica a luat amploare stilul corintic, inflorit si luxuriant. Sculptura a atins perfectiunea in zugravirea frumusetii corpului omenesc. Basoreliefurile decorau templele, iar statuile reprezentau zeitati sau atleti in repaus sau in miscare. Materialele cu care se lucra erau mai ales bronzul si marmura. Cel mai mare sculptor al antichitatii a fost Fidias, autor de statui reprezentand pe Zeus si pe zeita Atena, lucrate in aur si fildes care erau adapostite in templele inchinate acestor zei. Pictura. Ceramica. Vasele pictate de diferite forme si dimensiuni dovedesc maiestria olarilor greci, adevarati artisti. Realizarile artei grecesti au reprezentat un etalon pentru artistii din toate epocile, iar astazi toate marile muzee ale lumii se mandresc cu capodoperele create de artistii Greciei.**