Internetul


 * **Internetul: necesitate sau lux?** ||
 * [[image:http://www.121.ro/images/linii/blue_dot.gif width="460" height="1" align="center"]] ||
 * In ultima vreme toti am fost contaminati cu virusul ce-l reprezinta Internetul. Acum nu stiu: este o necesitate, este un lux?
 * In ultima vreme toti am fost contaminati cu virusul ce-l reprezinta Internetul. Acum nu stiu: este o necesitate, este un lux?

De multe ori cred ca ni se intampla tuturor sa nu mearga reteaua - ei bine, eu fara Internet sunt un om pe jumatate mort, nu numai din cauza lucrurilor pe care pot sa le rezolv doar dand un click sau accesand un portal de cautare, dar si pentru toate vorbele frumoase ce le poti primi. Stii ca acolo ai prieteni care iti vor oferi cateva minute si te vor ajuta in momentele dificile, te vor face sa te simti mai bine.

Unii spun ca Internetul deja a devenit o â€œboalaâ€, totusi as putea afirma ca sunt multe persone care lucreaza in domeniu si le este necesar Internetul, nu putem spune ca sunt â€œbolnaviâ€, ci doar ca le este util.

Internetul iti poate oferi multe, cred, ca fara el nu am reusi sa facem chiar tot ce ne trebuie - pentru ca, trebuie sa recunoastem, multe lucruri sunt mult mai simplu de facut pe Internet. Exista insa o problema si nu e una deloc minora, e una care poate sa-ti dea toate treburile peste cap si as putea-o numi singurul defect al acestui serviciu. Problema este ca nu poti conta pe Internet atunci cand ai nevoie, exact atunci cand ai o treaba importanta de cele mai multe ori (mi s-a intamplat) cade reteaua! E cel mai mare defect al Internetului. Nu poti conta niciodata din plin pe Internet si ne gandim uneori ca tot mai bine era cu hartia si creionul, pentru ca mereu exista o noua posibilitate. Se rupea varful la creion, nu-i nimic, il ascuteam... dar Internetului ce sa-i facem?

Eu, de exemplu, cand pica reteaua - ceea ce se intampla mai frecvent atunci cand ploua - trebuie sa astept sa se termine ploaia. Un lucru care practic nu-l faceai cu hartia si creionul. Insa trebuie sa recunostem ca Internetul ne mai da putin timp si pentru noi, pentru ca lucrurile au o rezolvare mult mai rapida numai la un click.

Sa fie Internetul un lux? Nu prea cred. Pentru ca acum majoritatea avem acces la acest serviciu, sunt multi cei care-l folosim chiar cu regularitate sau chiar in fiecare zi. Pentru multi dintre noi e o necessitate, multi suntem cei care ne rezolvam treburile pe Internet.

Internetul a reusit sa faca legaturi cu intreaga lume si ne ajuta sa tinem legatura cu cei dragi de peste mari si tari. ||

Termenul **Internet**, sau şi **internet**, are mai multe sensuri strâns înrudite, în funcţie de context: Cuvântul **Internet** provine din împreunarea artificială şi parţială a două cuvinte englezeşti: //**inter**connected// = interconectat şi //**net**work// = reţea.
 * Numele propriu **Internet** (cu majusculă) se referă la reţeaua mondială unică de computere interconectate prin protocoalele (regulile) de comunicare Transmission Control Protocol şi Internet Protocol, numite pe scurt TCP/IP. Precursorul Internetului datează din 1965, când //Defence Advanced Research Projects Agency// (en:DARPA) (Agenţia pentru Proiecte de Cercetare Înaintate de Apărare - a Ministerului Apărării, //Department of Defense// sau //DoD// din SUA) a creat prima reţea de computere interconectate sub numele Arpanet. Super-reţeaua din zilele noastre a rezultat din extinderea reţelei Arpanet.
 * Substantivul comun **internet** (cu minusculă) desemnează in marea majoritate a cazurilor aceeaşi reţea, însă văzută ca un mediu de comunicare de mase, împreună cu informaţia şi serviciile care sunt oferite utilizatorilor prin intermediul acestui mediu.
 * Tehnic, termenul mai poate desemna şi o reţea ce interconectează 2 sau mai multe reţele autonome aflate la mare depărtare unele faţă de altele. Exemple de reţele mari, pentru care folosinţa acestui nume este justificată, sunt SIPRNet si FidoNet.

Accesul fizic la Internet

Există un şir întreg de metode de cuplare fizică a unui calculator sau aparat inteligent la Internet:
 * printr-un modem şi o linie de telefon şi legătură telefonică normală, prin formarea unui număr,
 * linie de telefon dedicată / închiriată unui singur utilizator sau unei singure firme,
 * legătură radio la un aşa-numit Hotspot sau Active Point, utilizând technicile WLAN sau Wi-Fi,
 * legătură radio, de la un telefon mobil la antena celulară terestră,
 * legătură radio la un satelit,
 * prin cablul terestru de televiziune,
 * prin reţeaua normală de curent electric ş.a.

Caracteristici tehnice
În ziua de astăzi, Internetul este susţinut şi întreţinut de o mulţime de firme comerciale. El se bazează pe specificaţii tehnice foarte detaliate, ca de exemplu pe aşa-numitele "protocoale de comunicaţie", care descriu toate regulile de transmitere a datelor în reţea. Vezi şi articolul despre Modelul de Referinţă OSI. Protocoalele fundamentale ale Internetului, care asigură interoperabilitatea între orice două calculatoare sau aparate inteligente care le implementează, sunt Internet Protocol (IP), Transmission Control Protocol (TCP) şi User Datagram Protocol (UDP). Aceste trei protocoale reprezintă însă doar o parte din nivelul de bază al sistemului de protocoale Internet, care mai include şi protocoale de control si aplicative, cum ar fi: DNS, PPP, SLIP, ICMP, POP3, IMAP, SMTP, HTTP, HTTPS, SSH, Telnet, FTP, LDAP, SSL, WAP şi SIP. Din cauza multelor fuziuni dintre companiile de telefonie şi cele de Internet (Internet Service Providers, prescurtat ISP) au apărut o serie de probleme în sensul că nu erau clar delimitate sarcinile fiecăreia. Să presupunem că un client sună la ISP-ul său pe o linie telefonică normală. Modem-ul este o placă din calculatorul clientului care converteşte semnalele digitale în semnale analoage, care pot circula în reţeaua telefonică. Aceste semnale sunt transferate la punctul de livrare (Point Of Presence, POP) al ISP-ului, unde sunt preluate din sistemul telefonic şi transferate în reţeaua regională de web a ISP-ului. Din acest punct sistemul este în întregime digital şi se bazează pe transmiterea de pachete (packet switching; în acest sistem de transmisie, informaţia care trebuie transmisă este "mărunţită" în multe pachete mici, care sunt apoi transmise în mod independent unele de altele; sigur că la destinaţie pachetele trebuiesc reasamblate în ordinea corectă). Reţeaua regională a ISP -ului este formată prin interconectarea routere-lor din diverse oraşe pe care le deserveşte compania. Dacă pachetul este destinat unui calculator-gazdă deservit direct de către reţeaua ISP, pachetul va fi livrat direct lui. Altfel, el este dat mai departe operatorului (firmei) care furnizează companiei ISP servicii de comunicare prin backbone-ul reţelei. (In engleza backbone înseamnă in general sira spinării, iar în informatică înseamnă reţeaua de bază pentru interconectarea reţelelor). În partea superioară a acestei ierarhii se găsesc operatorii principali de la nivelul backbone-ului reţelei, companii cum ar fi AT&T sau SPRINT. Aceştia răspund de backbone-uri mari cu mii de routere conectate prin fibră optică cu bandă largă de transfer. Corporaţiile şi firmele de hosting utilizează aşa-numite ferme de servere rapide (= număr mare de servere, eventual în aceeaşi sală sau clădire), conectate direct la backbone. Operatorii încurajază pe clienţii lor să folosească această conectare directă prin închirierea de spaţiu în rack-uri = dulapuri speciale pentru echipamentul clientului, care se află în aceeaşi cameră cu router-ul, conducând la conexiuni rapide între fermele de servere şi backbone-ul reţelei. Dacă un pachet trimis în backbone este destinat unui ISP sau unei companii deservite de aceeaşi coloană, el este transmis celui mai apropiat router. Pentru a permite pachetelor să treacă dintr-un backbone în altul, acestea sunt conectate în NAP-uri (Network Access Point). În principiu un NAP este o cameră plină cu routere, cel puţin unul pentru fiecare backbone conectat. O reţea locală conectează toate aceste routere astfel încât pachetele să poată fi retransmise din orice coloană în orice alta. În afară de conectarea în NAP-uri backbone-urile de dimensiuni mari au numeroase conexiuni directe între routerele lor, tehnică numită conectare privată (private peering). Unul dintre paradoxurile Internet-ului este acela că ISP-urile, care se află în competiţie pentru câştigarea de clienţi, cooperează în realizarea de conectări private şi întreţinerea Internetului. Ca termeni înrudiţi se folosesc:
 * intranet: o reţea particulară cu aceleaşi principii de funcţionare ca şi Internetul, dar cu acces restrâns - de exemplu intranetul sau intraneturile unei firme particulare.
 * extranet: un intranet particular al unei firme, la care însă au acces (parţial) şi anumite persoane sau grupe externe, din alte firme, ca de exemplu de la firme furnizoare sau firme-cliente.

Aplicaţii Internet Aplicaţiile Internetului sunt numeroase: în primul rând afişarea de informaţii mai mult sau mai puţin statice cu formă de text, imagini şi sunete (aşa-numitele pagini web), apoi poşta electronică e-mail, transferul de fişiere de date şi informaţii, chat, video şi video on demand, telefonie şi telefonie cu imagine prin Internet, televiziune prin Internet, e-commerce, sondări de opinie, mediu pentru răspândirea ştirilor, mediu pentru toate genurile de grafică şi muzică, deschiderea unei sesiuni de lucru de la distanţă, grupuri de discuţii pe teme prestabilite, jocuri interactive prin reţea ş.a.m.d. Printre ele, World Wide Web, prescurtat WWW, deseori numit numai Web, este la loc de vârf, deoarece este o aplicaţie multimedială şi integrativă, cu o interfaţă de utilizator (Graphic User Interface, GUI) foarte atrăgătoare din punct de vedere grafic, practică şi simplu de folosit. WWW a fost inventat de către Tim Berners-Lee în anul 1993. Pentru folosirea tuturor acestor aplicaţii din Web este nevoie în general doar de un program multi-funcţional numit browser (se pronunţă aproximativ brauză). Exemple de browsere: MS Internet Explorer, Mozilla Firefox (provenit din Netscape Navigator), Opera, Apple Safari ş.a.

Aspecte sociale
Gradul de răspândire a Internetului pe glob este uriaş: în luna iunie 2007 au avut acces la Internet circa 1,1 miliarde de locuitori ai globului pamântesc. 

Cenzura în Internet
Anumite state de pe glob interzic, cenzurează sau restricţionează populaţiei lor accesul la Internet în diverse domenii: politică, religie, pornografie ş.a., cum ar fi corea de nord.