Poluarea+apei-Ardelean+Gianina+cls.+a+V-a+B

Poluarea apei:

**Efecte ecologice:**
Substantele radioactive din apa se acumuleaza de-a lungul timpului, iar 1 gr de fitoplancton contine 90 milionimi de grame de Cu (adica de 50.000 de ori mai mult). Daca plantele si animalele pot concentra unele elemente naturale din apa de mare, inseamna ca pot concentra in acelasi mod si substante radioactive. Contaminarea apelor cu diverse substante poluante este o problema ce se manifesta in prezent la scara planetara. Criza apei se simte si afecteaza atat tarile puternic industrializate, cat si tarile slab dezvoltate, cu climat arid, unde productia agricola este limitata prin lipsa apei. Circuitul apei de la o sursa si pana la folosinta (casnica, agricola, industriala etc.) poate ingloba si transporta o serie de reziduuri rezultate din activitatea umana, ce modifica si altereaza calitatile fundamentale. Poluantii dever- sati contribuie in mare masura la reducerea cantitatii de oxigen dizilvat; oxige- nul dizolvat in apa reprezinta pt. majoritatea organismelor acvatice un factor iritant in dezvoltarea lor. Apa are o importanta covarsitoare pentru existenta vietii.Putem afirma ca pe pamant nu exista organism care poate sa supravietuiasca in afara apei. In aceeasi masura,apa intra in constituirea atmosferei,precum si in alcatuirea majoritatii mineralelor si rocilor. O importanta deosebita pentru studierea chimismului apelor o constituie actiunea de dizolvare a unor componente minerale si roci prin contactul nemijlocit. Dizolvarea prin hidroliza: Hiroliza este un proces chimic important prin care se realizeaza atacul apei asupra mineralelor din roci. Sarurile formate din acizi slabi cu baze tari,din acizi tari cu baze slabe sau din acizi slabi cu baze slabe sufera fenomenul de hidroliza,adica formeaza cu apa compusi slab disociati: Hidratarea consta in patrunderea apei in sistemul reticular al cristalelor formand compusi chimici cu un anumit numar de molecule de apa.Astfel este cazul hidratarii anhidridului, CaSO4, formand gipsul CaSO4*2H2O. Cateva determinari speciale privind apele tratate si unii poluanti ori subst. nocive din apele reziduale: Este vorba aici de ape care au fost tratate cu sulfat de aluminiu(pentru coagularea suspensiilor), sau cu clor(ca dezinfenctant sau bactericid),ori de ape de suprafata in care s-au deversat ape reziduale.
 * Poluarea apei -** lupta impotriva ei !
 * Poluarea apei** este produsa de trei categorii de poluanti:
 * Fizici
 * Chimici
 * Biologici

1.Aluminiu: Poate fi prezent in concentratii foarte mici in unele ape naturale.De interes este determinarea aluminiului in cazul apelor tratate cu sulfat de aluminiu pentru depunerea suspensiillor Identificarea prezentei aluminiului pe baza reactiei de culoare cu morina. Principiul metodei:Aluminiul da cu morina un compus ce are o fluorescenta verde. Reactivi:-acid acetic concentrat -solutie alcoolica 0,005% de morina(pentahidroxiflanona) Mersul determinarii:La 29 ml apa de analizat se adauga 3 picaturi acid acetic concentrat si 1 ml de solutie alcoolica 0,005%morina.In prezenta luminii apare o fluorescenta verde.

2.Arseniatii: Identificare pe baza reducerii cu hidrogen arseniat si reactia acesteia cu azotatul de argint. O serie de ape minerale pot contine arsen sub forma de arseniati si in parte de arseniti.Arsenul mai poate ajunge in unele ape prin deversarea unor reziduuri industriale. Principiul metodei: Arseniatii si arsenitii se reduc cu zinc in mediul de acid sulfuric la hidrogen arseniat.Hidrogenul arseniat da cu azotatul de argint o coloratie galbena(rezulta Ag3As* 3AgNO3 ) ce se descompune cu formarea unui precipitat negru de argint metalic:

3.Cianurile: Punerea in evidenta a prezentei cianurilor cu cloramina T si piridina-acid barbutic. Cianurile sunt foarte nocive.Provenienta apei reziduale: de la cocserii,ateliere galvanice,uzine metalurgice,uzine chimice. Principiul metodei: Anionul cian formeaza cu cloramina T clor cian,care cu piridina trece in glutacon dialdehina.Aceasta da cu acidul barbituric un compus colorat polimetinic. Reactivi:-solutie apoasa 1% de cloramina T:1g CH3*C6H4*SO2*NClNa* 3H2O(derivatul sodat al cloramidei acidului para-toluen sulfonic),p.a.,se dizolva in 99ml apa distilata(este bine a se controla eficacitatea oxidanat cu KI). Mersul determinarii:La 20ml apa de analiza,avand PH intre 2-8 se adauga 0,5 ml solutie apoasa 0,1% de cloramina T si se agita.Se adauga apoi agitand mai departe 1,5ml reactiv mixt acid barbituric-siridina.In prezenta cianurilor apare dupa 5-8 minute o coloratie violet intensa de la roscat pana la albastru violet.Prin aceasta reactie directa,fara prealabila distilare,se pun in evidenta numai acidul ionhidric,cianurile alcoline si alcalino-pamantoase, cianocomplecsi ai zincului si cadmiului si partial si ai nichelului si cuprului.Limita inferioara de identificare -circa 0,01 mg/litru.

4.Clorul activ: Aprecierea concentratiei clorului activ pe baza reactiei cu iodura de potasiu- amidon. Principiul metodei:Clorul oxideaza iodura de potasiu cu formare de iod elementar ce inalbastreste amidonul.Intensitatea coloratiei este proportionala cu concentratia initiala a clorului. Reactivi:-solutie de amidon 1% -iodura de potasiu cristale Mersul determinarii:Intr-o eprubeta se introduce o asemenea cantitate de apa incat sa formeze un strat gros de circa 10 cm.Se adauga 5-10 cristale iodurei de potasiu si 10-12 picaturi solutie de amidon 1%.Se agita.Se priveste de sus pe fond alb.

5.Fenoli: Pot proveni din deversari industriale(uzine cocsochimice),dar si din descompunerea partiala a unor substante naturale(substante humice,resturi vegetale). Identificarea fenolilor prin formare de clorfenol: -fenoli in concentratie peste 2 mg/l se pun in evidenta prin mirosul lor specific -in cazul concentratiilor mai mici,la o proba din apa de cercetat se adauga 1 ml solutie apoasa de clor si se agita.In prezenta fenolilor apare un miros apecific de clorfenol(asemanator iodofromului).

6.Metale grele: Metalele grele,plumb,cupru,mercur sunt toxice.Provenienta:uzine de metalurgie neferoasa,exploatari miniere,etc. Identificarea metalelor grele prin formare de sulfuri insolubile. Reactivi:-solutie de sulfura de sodiu:5 g sulfura de sodiu se dizolva in 10 ml apa distilata si 30 ml glicerina(pentru a o stabiliza) -acid clorhidric concentrat Mersul determinarii:La 5 ml de apa de cercetat se adauga o picatura acid clorhidric concentrat si 3 ml solutie de sulfura de sodiu.In prezenta metalelor grele(Pb,Hg,Cu) proba se inchide la culoare. Individual,plumbul poate fi identificat sub forma de ferocianura de cupru(brun roscata) si mercurul cu clorura stanoasa

7.Tensidele: Sunt agenti activi de suprafata sintetici.Detergentii folositi ca agenti de spalare sunt tenside anionice. Aici se descrie o reacie de indentificare a tensidelor anionice, detrgentii fiind substate de larga utilizare in zilele noastre. Principiul metodei:tensidele anionice formeaza cu colorantul cationic albastru de metilen un complex de culoare albastra extractibil in cloroform. Reactivi:-solutie de albastru de metilen 0,035%: 0,35 g de albastru de metilen se dilueaza in 500ml apa distilata, apoi dupa adaosul a 6,5 ml acid sulfuric concentrat se completeaza cu apa distilata 1 l -cloroform Mersul determinarii:10-20 ml apa de analizat se agita cu 5 ml cloroform dupa tratarea cu 1-2 ml solutie de albastru de metilen 0,035%.In prezenta tensidelor se coloreaza in albastru. Determinarea aldehidelor si cetonelor: Formaldehida:Se detrmina colorimetric cu reactiv Schiff,cu fenil-hidrazina sau cu acid cromotropic. Acetaldehide:Reactioneaza cu solutii Schiff(fuxina) decolorata formand un produs de condensare in mediu de acid sulfuric,care se colorimetreaza.

-multa vreme am crezut - sau in orice caz am actionat ca si cum ar fi crezut ca apa,prin imensitatea volumului ei, DIGERARE tot ce putem sa aruncam i ea -cu alte cuvinte,intinderrile de apa ar fi o imensa lada de gunoi pe care o stiam purificatoare -au fost necesari 50 de ani in cursul carora am aruncat in mare mai multe deseuri de toate felurile decat in cursul celor 20 de secole precedente pentru ca aceasta iluzie sa se spulbere -a trebuit sa se produca o serie de catastrofe pana sa descoperim graseala pe care au facut-o -Savantii cunosteau primejdia,dar avertismentele lor au trecut,de cele mai multe ori neluate in seama.Astazi suntem aproape neputinciosi in fata anumitelor fenomene de impurificare. A trebuit sa se produca o serie de catastrofe pana sa descoperim greseala pe care am facut-o. Savantii cunosteau primejdia, dar avertismentele lor au trecut, de cele mai multe ori, neluate in seama. Astazi suntem aproape neputinciosi in fata anumitelor fenomene de impurificare. Poluarea se produce atunci cand, in urma introducerii unor substante determinate – solide, lichide, gazoase, radioactive – apele sufera modificari fizice, chimice sau biologice, susceptibile de a le face improprii sau periculoase pentru sanatatea publica, pentru viata acvatica, pentru pescuitul industrial, pentru industrie si turism. __Poluarea apei datorita agentilor biologici__ (microorganisme si materii organice fermentescibile) duce la o contaminare puternica, bacteriologica a apei, care are drept urmare raspandirea unor afectiuni cum sunt colibacilozele sau hepatitele vitale, febra tifoida. La aceasta categorie de poluare, pe langa apele uzate urbane pot participa in mare masura industriile alimentare, industria hartiei. Se considera, de exemplu, ca o fabrica de hartie de dimensiuni mijlocii echivaleaza, in ceea ce priveste poluarea, cu un oras de 500.000 de locuitori. Nu mai putin periculoase, sunt apele uzate provenite de la cresterea animalelor in marile complexe agroindustriale, caracterizate de o foarte mare concentrare a animalelor pe spatii inchise, foarte restranse. 14189vsy43cio8h __Poluarea chimica__ rezulta din deversarea in ape a diversilor compusi ca : nitrati, fosfati si alte substante folosite in agricultura, a unor reziduuri si deseuri provenite din industrie sau din activitati care contin plumb, cupru, zinc, crom, nichel, mercur sau cadmiu. Dealtfel, poluarea apelor cu nitrati si fosfati a devenit tot mai ingrijoratoare in ultimul timp, mai ales in tarile cu agricultura dezvoltata si industrializate. Excesul de ingrasaminte cu azot in sol sau din alte surse poate face ca o parte din nitrati si nitriti sa treaca in apa freatica in cantitati mari. Consumul de apa cu concentratie mare de nitrati poate duce la "boala albastra" a copiilor - methemoglobinemie. O cauza principala a poluarii apelor o constituie hidrocarburile - prezente in toate fluviile lumii - ca unul din efectele civilizatiei moderne. __Poluarea apei cu substante organice de sinteza__ este datorata in principal, detergentilor si pesticidelor. In S.U.A., de exemplu, s-a evaluat la 13,1 % proportia de dermatoze (afectiuni ale pielii) provocate de detergenti. La fel de mare este si gradul de poluare a apelor cu PCB (policlorobifenili), care se utilizeaza foarte mult in industria materialelor plastice sau care apar datorita intrebuintarii in orezarii a octoclordifenilului. Pe langa aceste substante, mai participa nenumarate alte substante organice de sinteza, cum sunt fenolii in apele continentale. __Poluarea apei datorita agentilor fizici__ apare ca urmare a evacuarii in apa a materialelor solide, minerale, insolubile, cum este de pilda deversarea in cursurile de apa a reziduurilor de la exploatarea carierelor sau minelor. In aceasta categorie intra si poluarea termica a apei. Poluarea termica este cauzata de deversarile apelor de racire care provin din industrie si de la unele centrale termice si nucleare. Insa, ridicarea temperaturii apei ,ca urmare a acestor deversari, poate duce la modificari intolerabile pentru cea mai mare parte a speciilor animale si vegetale din zonele respective. De asemenea, sunt accelerate fenomenele de descompunere bacteriana ; animalele acvatice sufera pentru ca temperaturile superioare maresc intensitatea metabolismului. Toate acestea determina asa-numita 'poluare termica'. O problema speciala o reprezinta __poluarea radioactiva a apelor__ care poate sa apara in urma unor caderi de materiale radioactive din atmosfera sau, mai ales, ca urmare a incorectei degajari a reziduurilor radioactive lichide sau solide de la industriile care folosesc energie atomica sau de la cercetarile nucleare. si189v4143ciio Efectele poluarii apelor

Un efect al poluarii apelor, deosebit de grav, este __eutrofizarea lacurilor__, numita si 'moartea lacurilor', ca urmare a cresterii fertilitatii acestora prin aport de elemente nutritive, mai ales fosfati si nitrati, care favorizeaza proliferarea fitiplanctonului si a plantelor acvatice. Putin cate putin, lacul se colmateaza, se ingusteaza si dispare. __Poluarea chimica a apelor__ afecteaza fitoplanctonul si macrofitele in mod diiferit, dupa natura agentului contaminat. Astfel, sarurile de cupru si cromatii sunt toxice pentru alge. Fitoplanctonul este puternic afectat de numeroase pesticide, mai ales erbicide. De exemplu, erbicidele din grupa Ureelor blocheaza cresterea fitoflagelatelor. Detergentii sintetici, pe de alta parte, sunt foarte toxici pentru flora microbiana a apelor. Pestii pot muri din cauza tuturor tipurilor de poluare, dar majoritatea cazurilor mortale sunt provocate de lipsa oxigenului dizolvat in apa si datorita pesticidelor si a reziduurilor toxice. Probleme grave ridica, de asemenea, __poluarea apelor cu metale grele__, mai ales cu mercur, care atinge o mare acumulare pe lantul trofic. Ansamblul consecintelor ecologice ce rezulta din poluarea biosferei cu mercur constituie un semnal de alarma pentru a se pune capat comportamentului iresponsabil al civilizatiei industriale cu privire la calitatea apei. De fapt, nocivitatea poluarii apei se rasfrange direct sau indirect asupra omului si de aceea este necesar sa se cunoasca mai bine aceste pericole, inclusiv efectele pe care le pot avea asupra omului chiar cantitatile mici de substante chimice din sursele de apa. Desi se poate afirma ca exista tehnologii pentru a mentine calitatea bacteriologica buna a apei si pentru a indeparta multe din substantele chimice periculoase din apa potabila, din pacate, acestea nu se aplica pe o scara larga, potrivit cerintelor. Amploarea si diversitatea distrugerilor cauzate de poluare e usor de masurat. In primul rand, este in joc sanatatea omului. Dupa aceea, sunt amenintate un sir de activitati economice. In sfarsit, degradarea vietii acvatice este plina de consecinte, deoarece ea tinde sa reduca resursele alimentare obtinute din mari tocmai intr-un moment in care se are in vedere ulizarea mai larga a acestora. Faptul ca poluarea poate prejudicia turismul este lesne de inteles : rari sunt aceia care nu au intalnit inca o plaja murdara. Si faptul ca ea poate sa fie fatala culturilor de stridii se intelege de la sine. Tot asfel, este usor de inteles ca sanatatea noastra poate fi grav afectata : se stie ca anumite uleiuri deversate in mare contin produse cancerigene. Opinia publica trebuie sa se convinga de gravitatea situatiei actuale. Masa substantelor poluante pe care le deversam in ape creste cu fiecare zi, ceea ce inseamna ca, daca nu luam masuri pentru a preveni pericolul, poluarea de azi nu va reprezenta nimic in comparatie cu poluarea de maine. Cele dintai victime ale panzelor plutitoare formate, de cele mai multe ori, prin imprastierea hidrocarburilor sunt pasarile care au obiceiul sa se aseze pe mare sau sa plonjeze pentru a apuca pesti. Se stie ca in mod normal apa nu poate sa patrunda prin penajul lor, ceea ce le permite sa plonjeze si sa ramana scufundate in ape foarte reci, deoarece perna de aer retinuta de penaj indeplineste rolul de regulator termic si permite, in acelasi timp, zborul deasupra apei. Poluat de hidrocarburi, penajul pierde aceste insusiri si pasarea moare de frig, fara a se putea smulge din mediul lichid. Acolo unde poluarea atinge un anumit grad, de exemplu in porturi,se constata o saracire generala a florei, care in anumite cazuri poate merge pana la disparitia oricarei forme de viata vegetala. Flora marina este amenintata deoarece pelicula uleioasa formeaza un ecran si impiedica oxidarea apei. Se intelege de la sine ca flora din zona de coasta este cea dintai atinsa, dar aceasta nu inseamna ca flora de pe fundul marii este in afara pericolului, deoarece uleiurile, rascolite si iar rascolite de mare, se aglomereaza impreuna cu microorganismele si formeaza sedimente care inabusa fundul marii. Poluarea perturba, totodata, activitatile economice din zonele litorale. Se intelege de la sine ca petrolul este dusmanul crescatorilor de stridii si al pescarilor, deoarece el poate face ca pestii si testaceele sa devina necomestibile. Aceste maree negre aduc, fireste, un prejudiciu considerabil si activitatilor turistice. In toate cazurile curatarea tarmurilor este foarte costisitoare. Trebuie sa ne convingem ca o lupta impotriva poluarii nu poate fi opera unei tari sau a unei generatii, ci totul trebuie gandit la nivel universal. Este o mare satisfactie sa constatam la tinerii din lumea intreaga o atractie si uneori chiar un entuziasm pentru aceasta batalie, menita sa protejeze mediul nostru. Reintoarcerea la o viata simpla si naturala, care se manifesta prin aceste uriase reuniuni in aer liber, o anumita simplificare in atitudine si in vestimentatie, un entuziasm pentru a continua lupta, foarte vizibile in unele tari, sunt indicii incurajatoare.