Chei+si+defilee+-+Sovre+Andrei

Portile de Fier
Localizare: intre localitatile Varciorova si Gura Vaii.(judetul Mehedinti). Descriere: Denumirea vine de la regiunea unde Dunarea taie Muntii Carpati, formand un spectaculos defileu. Defileul Dunarii contine unele din cele mai bogate situri arheologice din S-E Europei. Multe dintre acestea au fost descoperite in 1960 cand a inceput constructia celor doua hidrocentrale. Relieful carstic si vegetatia interesanta ce cuprinde specii sudice si multe plante rare sunt alte atractii care recomanda vizitarea acestor locuri. Cazanele Dunarii Localizare: reprezinta un sector al Defileului Dunarii cuprins intre localitatile Dubova si Ogradena. Descriere: Sectorul are 9 km lungime. Valea Dunarii se ingusteaza aici pana la 180-200 m latime, peretii sunt aproape verticali, apar marmite laterale si de fund si vartejuri de apa. In zona Cazanelor Mari se gasesc pesterile Gura Ponicovei si Veterani. Aceasta regiune a fost declarata rezervatie complexa. Se remarca stancile calcaroase Ciucarul Mare si Mic, cu o vegetatie interesanta. Defileul Oltului (Turnu Rosu-Cozia) Localizare: se desfasoara intre localitatile Turnu Rosu si Cozia. Descriere: Defileul are 17 km lungime si desparte Muntii Fagaras de Muntii Lotrului. In lungul defileului se desfasoara o linie de cale ferata si o sosea care faciliteaza legatura intre Rm.Valcea si Sibiu. Peisajele din aceasta zona sunt foarte frumoase. Masivul Cozia cu o inaltime de 1668 m prezinta un relief pitoresc cu abrupturi, creste zimtate, turnuri, forme antropomorfe ( Sfinxul Coziei, Ciobanasul, Haiducul, Ursul, Faraonul) si o vegetatie interesanta, cu multe specii de plante rare. Se adauga si alte obiective cum ar fi Manastirea Cozia, Manastirea Stanisoara. Defileul Jiului Localizare: intre localitatile Livezeni si Bumbesti-Jiu, judetul Gorj. Descriere: Defileul Jiului este sapat de rau intre Muntii Parang si Muntii Valcan. Are o lungime de 30 km. Defileul Muresului Localizare: intre localitatile Toplita si Deda. Descriere: Defileul Muresului este taiat de rau in andezitele si piroclastitele muntilor vulcanici pe care ii separa: Harghita si Gurghiu. Are o lungime de 50 km si o latime de 80-100 m. Cheile Turzii Localizare: sunt situate in arealul comunei Petrestii de Jos, judetul Cluj. Descriere: Sunt taiate de raul Hasdate in nordul Muntilor Trascau (Muntii Apuseni). Peretii puternic fragmentati, inalti de 100 m, numeroasele pesteri, diversitatea floristica dau cheilor un aspect pitoresc, facand din acestea un important obiectiv turistic. Ca o curiozitate, in acest loc se semnaleaza cea mai joasa altitudine din tara noastra la care apare floarea de colt (540 m ). Cheile Bicazului Localizare: intre statiunea climaterica Lacu Rosu si comuna Bicaz-Chei, judetul Neamt. Descriere: Cheile sunt taiate de raul Bicaz in partea central-estica a Muntilor Hasmasu Mare. Au 8 km lungime. Valea Bicazului este flancata in acest sector de mai multe inaltimi numite local “pietre”: Piatra Altarului( 1121 m ), Piatra Arsitei, Piatra Glodului. In zona centrala a cheilor se afla punctul cel mai spectaculos al acestora –“Gatul iadului”-cu pereti abrupti si foarte apropiati incat razele soarelui nu ajung niciodata la nivelul oglinzii apei. Zona este foarte frecventata de alpinisti. Regiunea Cheilor Bicazului a fost declarata rezervatie complexa. Cheile Nerei Localizare: in apropierea satului Sopotu Nou, judetul Caras-Severin. Descriere: Aceste pitoresti si salbatice chei au fost sapate de Nera la iesirea din Depresiunea Almajului, despartind Muntii Locvei de Muntii Semenic. Au o lungime de 18 km. In zona Cheilor Nerei se afla rezervatia Cheile Nerei-Beusnita care ocroteste specii de plante ca liliacul, laleaua pestrita, ghimpele, scumpia. Cheile Sohodolului (Runcului) Localizare: in arealul comunei Runcu, judetul Gorj. Descriere: Cheile Sohodolului au fost sapate de raul omonim in calcarele Muntilor Valcan. Un punct de atractie il reprezinta celebrele “Nari”. In aceste chei au fost filmate cateva scene din filmul Iancu Jianu. Cheile Oltetului Localizare: in arealul comunei Polovragi, judetul Gorj. Descriere: Cheile Oltetului au fost sapate in Muntii Capatanii. In aceste chei se afla Pestera Polovragi unde conform legendelor ar fi trait Zamolxe - zeul geto-dacilor. Cheile Zugreni Localizare: in cursul superior al Bistritei. Descriere: Cheile Zugreni sunt formate de raul Bistrita intre masivele Giumalau si Pietrosu Bistritei. Cheile Rametului Localizare: in arealul comunei Ramet, judetul Alba. Descriere: Cheile Rametului au fost sapate de raul Stremt, in calcarele Muntilor Trascau. Cheile sunt extreme de inguste, cu pereti abrupti la baza carora apar guri de pesteri. Zona a fost declarata rezervatie naturala.

Chei si Defilee

 * **Defileul Dunarii** (Portile de Fier) este cel mai lung defileu din Romania cu peste 100 km, ce se intinde si in judetul Mehedinti. Dunarea, ce este al doilea fluviu din Europei ca lungime si debit dupa Volga, stabate peste 2850 km de la izvoarele din **Muntii Padurea Neagra** de unde izvoreste si pana la varsarea ei in **Marea Neagra**. Apele sale duc nenumarate lupte cu stancile, dar nicaieri lupta nu atinge proportia de-a dreptul gigantic din zona salbaticului defileu dintre **Baziaz** si **Drobeta Turnu Severin**. Parcurgerea acestui spectaculos defileu lasa turistului impresii de neuitat, mai ales in portiunea cea mai ingusta, la **Cazane** un sector ce se afla pe teritoriul Mehedinti, aceasta portiune formand o rezervatie foarte complexa.
 * **Cheile Nerei** se gaseste la 35 km de Oravita, cele mai lungi cu peste 19 km si cu siguranta unele dintre cele mai frumoase chei din **Romania**. Cheile Nerei formeaza o rezervatie complexa ce cuprinde comori naturale caracterizate prin salbaticie si pitoresc oferind turistului o odihnitoare izolare si nenumarate surprize.
 * **Cheile Carasului** este o rezervatie complexa floristica, geologica si speologica ce cuprinde numeroase fenomene carstice cum sunt pesteri si doline. Cheile Carasului au aspect de canion si se situeaza pe locul doi in Romania ca lungime (19 km).
 * **Cheile Corcoaia** se afla la 40 km de **Baile Herculane** pe cursul superior al Cernei cc 200 m lungime, si fiind extrem de interesante prin peretii lor verticali inalti de peste 150 m si prin multitudinea de forme pe care le cuprind, formand o rezervatie geologica.
 * **Cheile Minisului** are o lungime de peste 14 km

Cheile Ocoliselului din Muntele Mare

 * Chei si Defilee din Romania

Cheile Ocoliselului din Muntele Mare Primul sector de chei din partea sud-estica a Masivului Muntele Mare se dezvolta in bazinul mijlociu al vaii Ocoliselului, afluent pe stanga al Ariesului. Are o lungime de aproape 620 m si o orientare nord-vest sud-est. Cheia Ocoliselului este departe de a atinge spectaculozitatea celorlalte chei situate in imediata ei apropiere, ale Runcului sau pociovalistei. Aici litologia n-a fost darnica, n-a pus la dispozitia factorului hidrologic, agentul activ al modelarii,

Cheile Runcului
//**Cheile Runcului** reprezinta cea mai spectaculoasa stapungere mofologica a crestei calcaroase Vulturese, nu atat prin lungimea lor, care nu depaseste cu mult 1000 m, cat prin amploarea dezvoltarii pe verticala, energia de relief in perimetrul cheilor depasind uneori 450 m. Cheile Runcului sunt situate in bazinul mijlociu al vaii Runcului, respactiv in partea centrala a fasiei carbonatice si au o orientare aproximativa pe directia nord-vest sud-est.//
 * Chei si Defilee din Romania

//Cheile din Masivul Giulau - Muntele Mare//
//**Muntele Mare**//
 * Chei si Defilee din Romania

Raspandirea calcarelor in Muntii Apuseni este neuniforma, in unele grupe montane, cum ar fi Muntii Padurea Craiului, Muntii Bihorului, Muntii Codru Mona si Muntii Trascaului desfasurandu-se pe suprafete largi, de sute de kilometri patrati, in vreme ce, in celelalte grupe se inregistreaza o raspandire insulara. In aceasta ultima categorie se afla si Masivul Giulau Muntele Mare, unde calcarele ocupa un procent infim din suprafata ariei montane, fiind dispuse sub forma unor fasii, orientate de regula sud-vest nord-est.

Cheile Fenesului

 * Chei si Defilee din Romania
 * Cheile Fenesului**

Salba de chei din aceasta fierastruica catena calcaroasa a Muntilor Apuseni se incheie intr-o succesiune nord-est sud-vest cu cheile Fenesului. Ele sunt situate in bazinul mijlociu al raului cu acelasi nume, avand o lungine aproximativ 1,3 km. Sectorul de maxima ingustare se prefigureaza in partea sudica a barei calcaroase traversate, la contactul acesteia cu necarsitificabilul, alcatuit din formatiunile mai putin dure ale flidului cretacic, bogat reprezentate in aceasta parte a Muntilor Trascaului.

Cheile Ampoitei

 * Chei si Defilee din Romania
 * Cheile Ampoitei**

Intre formele modelate in masive izolate de calcare se numara si Cheile Ampoitei, situate in bazinul mijlociu al raului cu acelasi nume, in aval de localitatea Lunca Ampoitei. Au o lungime de aproximativ 1300 m si prezinta o desfasurare pe directia nord-vest sud-est. Cheile ampitei fac parte din categoria formelor de origine epigenetica Ampoita, afluent pe stanga al Ampoiului, si-a dezvoltat bazinul hidrografic la extremitatea sudica a barei calcaroase a Ciumernei. Intial, raul s-a grefat in formatiunile moi ale flisului cretacic, pe care le-a inalturat treptat, largindu-si valea, maturizandu-se.

Cheile din bazinul vaii Galdei

 * Chei si Defilee din Romania
 * Cheile din bazinul vaii Galdei**

Exista numeroase similitudini genetice si evolutive intre Galda si Ramet, doua rauri apropiate, singurele dealtfel care nu s-au lasat impresionate de bastionul calcaros al Culmii Ciumerna Bedeleu. Existenta raului in cauza nu poate fi negata si de aparteneta la bazinul acestuia a sectoarelor median-inferior al Ariesului si superior al Rametului.

Cheile din bazinul vaii Rametului

 * Chei si Defilee din Romania
 * Cheile din bazinul vaii Rametului**

Culmea calcaroasa Ciumerna Bedeleu, de desfasoara intre raurile Ampoi si Aries cu o lungime de peste 70 km si o latime de maximun 5-7 km, este sectionata in trei compartimentemajore de catre doua retele fluviale ce au reusit sa strapunga: Rametul si Galda. Celelalte rauri de pa latura estica Ampoita, Ighiul, Aiudul, etc.. s-au oprit la baza falezei sale impunatoare, neindraznind sa o atace sau neavand forta sa o faca.