ACG_Imperiul+Persan

=Imperiul Persan=

[|Triburile perşilor], stabilite în sud-vestul [|Iranului] ([|Persia]), sunt unificate, potrivit tradiţiei, către 700 î.e.n., de [|Ahaimene], întemeietorul dinastiei Ahemenizilor. Succesorul său, [|Teispe], extinde posesiunile Persiei spre apus. [|Cyrus I] recunoaşte suzeranitatea [|Asiriei], iar [|Cambyses I] (600-559 î.e.n.) pe a Mediei. [|Cyrus al II-lea cel Mare] (559-529 î.e.n.), una din cele mai strălucite personalităţi ale antichităţii, transformă Persia, în numai trei decenii, dintr-o putere locală în cel mai vast şi puternic [|imperiu] al [|Orientului]. Prin înfrângerea lui [|Astiage] (cca. 550 î.e.n.), Media devine provincie a statului persan. Cucerind apoi [|Lidia] lui [|Cresus] (546 î.e.n.), Persia include în hotarele sale Asia Mică până la [|Marea Egee], cu toate coloniile greceşti ale [|Ioniei]. În anii 545-539 î.e.n. sunt ocupate vaste regiuni din Asia Centrală - Dragniana, Arachosia, Gedrosia, Bactriana, Sogdiana, ş.a. Profitând de slăbirea Regatului Noului Babilon în urma unor conflicte interne, [|Cyrus] ocupă în 539 î.e.n. [|Babilonul], anexând apoi toate posesiunile [|Regatului Caldeu] din [|Siria], [|Fenicia], [|Ţara Israel], până la graniţele [|Egiptului Faraonic]. [|Cambyses II] (529-522 î.e.n.), fiul lui [|Cyrus cel Mare], personalitate controversată în istoriografie datorită excentricităţii decizilor sale, transformă în 525 î.e.n. [|Egiptul] într-o satrapie a Imperiului Ahemenid. Ruinele [|Persepolisului] [|Darius I cel Mare] (522-486 î.e.n.), genial om de stat, reorganizează, după cucerirea [|Punjabului] (519 î.e.n.), vastul imperiu, care acoperea acum cca. 5 milioane de km². El creează un sistem modern de drumuri, care să asigure transmiterea rapidă a informaţiilor, a trupelor şi mărfurilor („calea regală” [|Persepolis]-[|Sardes] măsura 2400 km), împarte imperiul în cca. 20 de unităţi administrative (satrapii), creează o monedă de aur etalon (dareicul), începe zidirea unei noi reşedinţe regale la [|Persepolis]. Campania din stepele nord-pontice întreprinsă împotriva [|sciţilor] (513 î.e.n.), cu care prilej Darius este înfruntat de [|geţii] din [|Dobrogea], se încheie fără nici un rezultat. Cu un eşec se termină şi cele două expediţii vizând cucerirea [|Greciei], din 492 şi 490 î.e.n. [|Xerxes I] (486-465 î.e.n.), fiul şi succesorul lui Darius, încearcă în 480, cu forţe impresionante, să transforme Elada în provincie persană. Eroismul cetăţilor greceşti, în fruntea cărora se aflau [|Atena] şi [|Sparta], face ca lumea elenă să respingă cu succes această ofensivă. Începând cu domnia lui [|Artaxerxes I] (465-425 î.e.n.), Imperiul Ahemenid alunecă pe panta declinului. În anul 334 î.e.n. tânărul rege al Macedoniei, [|Alexandru cel Mare], traversează, în fruntea unei modeste armate, [|Hellespontul]. În pofida uriaşelor resurse ale imperiului, [|Darius III] (336-330 î.e.n.), ultimul suveran ahemenid, se dovedeşte incapabil să facă faţă impetuozităţii lui Alexandru, pierzând bătăliile decisive de la [|Issos] (333 î.e.n.) şi [|Gaugamela] (331 î.e.n.). Întregul Imperiu Persan este cucerit de [|Alexandru cel Mare], devenind o parte a lumii elenistice. Imperiul Persan în anul 490 î.Hr.