Serpi+si+soparle+-+Ghiriti+Claudiu

REFERAT

Reptilele sunt vertebrate tetrapode care au aparut in fauna terestra in perioada Carbonifera a erei Pleozoice si au atins apogeul dominatiei in era Mazozoica.

Reptilele din fauna actuala sunt exclusiv terestre cu unele exceptii. Ele nu mai

revin in mediul acvatic pentru reproducere, avand in structura lor caractere multiple care reprezinta adaptari la viata terestra. Sunt animale poikiloterme, temperatura corpului variind sensibil fata de cea in zonele cu clima calda, putinele specii din regiunile temperate hiberneaza in sezonul rece. Corpul lor, mai mult sau mai putin masiv, este inzestrat cu 4 picioare (membre) ppentadactile ale caror degete se termina cu gheare. Membrele sunt situate latero-ventral si nu ridica de la sol restul corpului. Ele servesc pentru sprijin pe substratul pe care se tarasc.La unele reptile adaptate secundar la viata acvatica (broastele testoase) membrele sunt transformate in palete pentru inot, iar la serpi, 38981hog41teu6k

acestea au disparut sau sunt rudimentare, locomotia facandu-se prin tarare.

Reptilele au un tegument sarac in glande secretoare, de aceeea el este uscat si impermeabil ca rezultat al adaptarii la viata terestra. Patura externa a epidermei este cornoasa, groasa si apara corpul de uscaciune. De asemenea produce solzi, scuturi si placi cornoase cu rol de protectie. La crocodili si broaste testoase, derma tegumentului produce placi osoase, care dubleaza scuturile cornoase, formand o adevarata armatura care uneori este extrem de dura. Datorita acestor formatiuni epidermice si dormice, in perioada de crestere are loc naparlirea, sub forma de exuvie (teaca continua la serpi) sau sub forma de petice (la soparle). Exceptie fac testoase si crocodilii care nu naparlesc.

Tegumentul reptilelor contine pigmenti care dau culoarea corpului si care nu se modifica in functia de variatia cromatica a mediului. Fac exceptii unele specii de soparle la care pigmentii sunt localizati in cromatofori, iar culoarea corpului se modifica in concordanta cu cea a mediului asigurand camuflarea animalului (cameleonul).

Coloana vertebrala este formata din vertebre amficelice la reptilele inferioare si notocordul persista toata viata, vertebre de tip procelic la reptilele superioare iar coarda dorsala nu persista si la adult. Craniul este articulat printr-un singur condil occipital de primele vertebre cervicale. In alcatuirea coloanei vertebrate se afla cele 5 regiuni: cervicala, dorsala, lombara, sacrala si caudala. Exceptie fac serpii ale caror member sunt reduse sau au disparut iar coloana vertebrala nu prezinta aceasta impartire. Reptilele sunt primele vertebrate la care se diferentiaza primele 2 vertebre cervicale, atlas si axis. Atlas are forma unui inel care se invarte usor in jurul apofizei odontoide a axisului asigurand o mare mobilitate capului. Vertebrele dorsale poarta coaste articulate ventral cu osul stern (lipseste la serpi). Regiunea lombara este formata dintr-un numar variabil de vertebre, cea secrala din din 2-3 vertebre care au apofize transverse iar caudala are numar mare de vertebre. Coastele care se articuleaza la nivelul sternului se numesc adevarate, iar celelalte flotante. oe981h8341teeu

Sistemul nervos si organelle de simt sunt mai evoluate decat la anfibieni, emisferele cerebrale sunt mai voluminoase. Bulbii olfactivi bine dezvoltati iar simtul tactil si visual de asemenea.

In plus la unele specii se afla organe termoreceptoare cu care depisteaza hrana in timpul noptii. Tubul digestive incepe cu cavitatea bucala in care se afla dintii dezvoltati pe falci, pe oasele palatine, pe vomer si pe oasele pterigoide. Chelonienii au falcile prevazute cu trei cornoase care au aspectul unui cioc taios. Dintii reptilelor apartini urmatoarelor tipuri: tipul de dintre acrodont reprezinta dinti fixati la extremitatea distala a falcilor (soparle); tipul pleurodont are dinti fixati pe partea interna a falcilor intr-un sant (la serpi) si dintii de tip tecodont fixati in elveole dentare (la crocodili). Reptilele veninoase au anumiti dinti, de regula fixati pe maxilar care sunt in legatura cu glandele veninoase; ei au un canal (la vipera) sau un sant (la sarpele cu ochelari) prin care se scurge veninul. Soparlele si serpii au in cavitatea bucala o limba subtire bifida (bifurcata la varf) si extrem de mobila care poate fi proiectata mult in afara. Pe planseul cavitatii bucale se afla orificiile nazale interne (coane). Serpii au o gura extensibila. Cavitatea bucala se continua cu faringele care comunica lateral cu camerele timpanicce. Esofagul este lung si dilatabil iar in continuarea lui se afla stomacul de forma alungita. Intestinul este diferentiat in subtire si gros si se deschide printr-un rect in cloac alaturi de conductele urinare si genitale. Cloacul comunica cu exteriorul prin orificiul anal. Aparatul respirator are in alcatuire caile respiratorii care incep cu fosele nazale, apoi faringe, laringe, trahee si bronhiile ce patrund in plaman. Ca urmare a adaptarii la respiratia aeriana, plaminii au o suprafata mare de schimb iar respiratia este de tip toracal realizandu-se prin miscari de ridicare si coborare a cutiei toracice. La serpi este dezvoltat numai plamanul drept, cel stang fiind redus ca urmare a corpului cilindric mult alungit si a locomotiei prin tarare. Circulatia sangelui este la fel ca la amfibieni, inchisa, dubla si incompleta. Inima este tricamerala, formata din 2 atrii si un ventricul in care se schiteaza un sept ventricular care la crocodili va separa complet cele 2 ventricule, aparand pentru prima data in seria animala o inima tetracamerala. Reptilele au 2 arcuri aortice, stang si drept, care se deschid separate in ventricul unde sangele se amesteca. Excretia se realizeaza prin 2 rinichi care se deschid prin 2 uretere in cloac. Putine specii au si vezica urinara.

Legat de viata terestra, apar unele elemente de adaptare in dezvoltarea embrionului. Reptilele se inmultesc prin oua care rezultain urma fecundatiei interne. Masculii au 1-2 organe copulatoare. Ouale sunt depuse in cuiburi pe locuri uscate si insorite sau ingropate in nisip, sunt protejate de o coaja pergamentoasa sau calcaroasa;

Embrionul care se dezvolta in ou are o anexa embrionara numita amnios, un sac plin de lichid care protejaza contra socurilor si o a doua anexa embrionara numita alentoida cu rol in respiratia si excretia embrionului.

Stiati ca …

- Soparlele isi pot taia coada pentrua scapa de un agresor, care astfel ramane cu coada intre dinti. Coada soparlei creste la loc.

- Cea mai mare soparla este dragonul de Komodo, care atinge o lungime de 3 m. El se hraneste cu capre si cerbi mici.

- Masurand pana la 10 m lungime, anaconda si pitonul reticulat sunt cei mai mari serpi.

- Mroasca-testoasa alligator se foloseste de un siretlic pentru a prinde pesti. Ea asteapta in apa, cu gura deschisa, pentru ca pestele sa se apropie sa-i cerceteze varful limbii, care seamana cu un vierme, si atunci il inhata.

SERPI

Serpii traiesc în copaci si pe pamânt. Unii dintre ei îsi ucid prada cu ajutorul otravii. Otrava vine prin dintii conici, foarte ascutiti , numiti colti. Toti serpii sunt în stare sa-si dilate gurile enorm pentru a înghiti prada. Daca prada este mare,stomacul se dilata într-atât încât sa o încapa.

0x08 graphic Când manânca unii serpi îsi împing tubul prin care res-

pira în partea din fata a gurii.

Falca superioara si falca inferioara se pot departa una de alta atât de mult, încât serpi pot înghiti o prada foarte mare (caiman).

Sarpele cap-de-câine are o coada cu care se poate agata.

Se foloseste de ea pentru a se atârna de ramuri si a prinde pasarile care trec pe dinainte.

Serpii repereaza mirosurile diferitelor animale si se conduc dupa ele pentru a gasi hrana sau pentru a se împerechea (exemplu:vipera).

Serpii anaconda traiesc în apropierea râurilor. Se numara printre cei mai mari serpi din lume. Ajung pâna la

12 metri lungime ca si alti serpi mari (boa). Ucid încolacindu-se în jurul prazii pâna o sufoca. Ucid si manânca si caimani.

Clasificarea serpilor

Serpii sau ophidienii, îsi schimba pielea o singura data. Ochii lor nu au ploape si sunt surzi ,pentru ca nu au timpane.

Totusi, reusesc sa capteze sunetele înalte si vibratiile , datorita unui os mic al capului, astfel îsi simt prada. Falca fixata suplu de craniu, se deschide foarte larg, ceea ce le permite sa înghita (fara sa mestece ) animalele mai mari decât ei. Primii serpi au aparut acum 130 milioane de ani, aveau 4 picioare si 2 plamâni. Astazi se cunosc 3000 de specii împartite în grupe :

schelet pastreaza reminiscentele picioarelor stamosilor lor. urme de picioare.
 * serpi primitivi care si-au pastrat cei 2 plamâni si al caror
 * serpi evoluati care nu au decât un singur plamân si nu pastreaza

Serpi primitivi : pitonul si sarpele boa

Pitonul si sarpele boa, serpi primitivi reprezentativi au numerose puncte comune. Traiesc în copaci si, în cadere îsi sufoca prada înfasurandu-se în jurul trupului acesteia. În schimb pitonii sunt singuri serpi care au o pereche de picioare minuscule (2 centimetrii la un piton de 4 metrii lugime) în partea posterioara a trupului si traiesc numai în Africa în timp ce serpii boa sunt raspânditi în întreaga lume.

Cel mai cunoscut dintre acestia anaconda, se întâlneste în bazinul Amazonului în America de Sud.

Serpi veninosi

Serpii veninosi (vipera, sarpele-cu-clopotei , cobra) au dintii special scobiti si legati de o glanda veninoasa. Acestia sunt specii de serpi evoluati.

Sarpele-de-casa (cu o lungime de 2 metri), întâlnit în întreaga lume cu exceptia Americii, traieste în mediu umed , poate înota si prinde broaste si pesti.

Viperele se întâlnesc în Europa, Asia si Africa. Cele mai obisnuite sunt vipera peliada (pelias) si vipera aspida (aspis). Sarpele-cu-clopotei traieste în America, mai ales în regiunile desertice.Un organ sensibil, situat pe crestetul capului , îi permite sa simta prada fara sa o vada, dupa caldura pe care o emite. Clopotelul sau este format din inele cornoase, care vi-breaza atunci când îsi agita coada, dând astfel semnalul de atac.

Cobrele, ca si redutabila cobra asiatica si sarpele-cu-ochelari , traiesc în numar mare în Asia si Africa.

Sunt cei mai periculosi serpi veninosi.

Serpii traiesc în copaci si pe pamânt. Unii dintre ei îsi ucid prada cu ajutorul otravii. Otrava vine prin dintii conici, foarte ascutiti , numiti colti. Toti serpii sunt în stare sa-si dilate gurile enorm pentru a înghiti prada. Daca prada este mare,stomacul se dilata într-atât încât sa o încapa.

0x08 graphic Când manânca unii serpi îsi împing tubul prin care res-

pira în partea din fata a gurii.

Falca superioara si falca inferioara se pot departa una de alta atât de mult, încât serpi pot înghiti o prada foarte mare (caiman).

Sarpele cap-de-câine are o coada cu care se poate agata.

Se foloseste de ea pentru a se atârna de ramuri si a prinde pasarile care trec pe dinainte.

Serpii repereaza mirosurile diferitelor animale si se conduc dupa ele pentru a gasi hrana sau pentru a se împerechea (exemplu:vipera).

Serpii anaconda traiesc în apropierea râurilor. Se numara printre cei mai mari serpi din lume. Ajung pâna la

12 metri lungime ca si alti serpi mari (boa). Ucid încolacindu-se în jurul prazii pâna o sufoca. Ucid si manânca si caimani.

Clasificarea serpilor

Serpii sau ophidienii, îsi schimba pielea o singura data. Ochii lor nu au ploape si sunt surzi ,pentru ca nu au timpane.

Totusi, reusesc sa capteze sunetele înalte si vibratiile , datorita unui os mic al capului, astfel îsi simt prada. Falca fixata suplu de craniu, se deschide foarte larg, ceea ce le permite sa înghita (fara sa mestece ) animalele mai mari decât ei. Primii serpi au aparut acum 130 milioane de ani, aveau 4 picioare si 2 plamâni. Astazi se cunosc 3000 de specii împartite în grupe :

schelet pastreaza reminiscentele picioarelor stamosilor lor. urme de picioare.
 * serpi primitivi care si-au pastrat cei 2 plamâni si al caror
 * serpi evoluati care nu au decât un singur plamân si nu pastreaza

Serpi primitivi : pitonul si sarpele boa

Pitonul si sarpele boa, serpi primitivi reprezentativi au numerose puncte comune. Traiesc în copaci si, în cadere îsi sufoca prada înfasurandu-se în jurul trupului acesteia. În schimb pitonii sunt singuri serpi care au o pereche de picioare minuscule (2 centimetrii

Serpii traiesc în copaci si pe pamânt. Unii dintre ei îsi ucid prada cu ajutorul otravii. Otrava vine prin dintii conici, foarte ascutiti , numiti colti. Toti serpii sunt în stare sa-si dilate gurile enorm pentru a înghiti prada. Daca prada este mare,stomacul se dilata într-atât încât sa o încapa.

0x08 graphic Când manânca unii serpi îsi împing tubul prin care res-

pira în partea din fata a gurii.

Falca superioara si falca inferioara se pot departa una de alta atât de mult, încât serpi pot înghiti o prada foarte mare (caiman).

Sarpele cap-de-câine are o coada cu care se poate agata.

Se foloseste de ea pentru a se atârna de ramuri si a prinde pasarile care trec pe dinainte.

Serpii repereaza mirosurile diferitelor animale si se conduc dupa ele pentru a gasi hrana sau pentru a se împerechea (exemplu:vipera).

Serpii anaconda traiesc în apropierea râurilor. Se numara printre cei mai mari serpi din lume. Ajung pâna la

12 metri lungime ca si alti serpi mari (boa). Ucid încolacindu-se în jurul prazii pâna o sufoca. Ucid si manânca si caimani.

Clasificarea serpilor

Serpii sau ophidienii, îsi schimba pielea o singura data. Ochii lor nu au ploape si sunt surzi ,pentru ca nu au timpane.

Totusi, reusesc sa capteze sunetele înalte si vibratiile , datorita unui os mic al capului, astfel îsi simt prada. Falca fixata suplu de craniu, se deschide foarte larg, ceea ce le permite sa înghita (fara sa mestece ) animalele mai mari decât ei. Primii serpi au aparut acum 130 milioane de ani, aveau 4 picioare si 2 plamâni. Astazi se cunosc 3000 de specii împartite în grupe :

schelet pastreaza reminiscentele picioarelor stamosilor lor. urme de picioare.
 * serpi primitivi care si-au pastrat cei 2 plamâni si al caror
 * serpi evoluati care nu au decât un singur plamân si nu pastreaza

Serpi primitivi : pitonul si sarpele boa

Pitonul si sarpele boa, serpi primitivi reprezentativi au numerose puncte comune. Traiesc în copaci si, în cadere îsi sufoca prada înfasurandu-se în jurul trupului acesteia. În schimb pitonii sunt singuri serpi care au o pereche de picioare minuscule (2 centimetrii la un piton de 4 metrii lugime) în partea posterioara a trupului si traiesc numai în Africa în timp ce serpii boa sunt raspânditi în întreaga lume.

Cel mai cunoscut dintre acestia anaconda, se întâlneste în bazinul Amazonului în America de Sud.

Serpi veninosi

Serpii veninosi (vipera, sarpele-cu-clopotei , cobra) au dintii special scobiti si legati de o glanda veninoasa. Acestia sunt specii de serpi evoluati.

Sarpele-de-casa (cu o lungime de 2 metri), întâlnit în întreaga lume cu exceptia Americii, traieste în mediu umed , poate înota si prinde broaste si pesti.

Viperele se întâlnesc în Europa, Asia si Africa. Cele mai obisnuite sunt vipera peliada (pelias) si vipera aspida (aspis). Sarpele-cu-clopotei traieste în America, mai ales în regiunile desertice.Un organ sensibil, situat pe crestetul capului , îi permite sa simta prada fara sa o vada, dupa caldura pe care o emite. Clopotelul sau este format din inele cornoase, care vi-breaza atunci când îsi agita coada, dând astfel semnalul de atac.

Cobrele, ca si redutabila cobra asiatica si sarpele-cu-ochelari , traiesc în numar mare în Asia si Africa.

Sunt cei mai periculosi serpi veninosi. la un piton de 4 metrii lugime) în partea posterioara a trupului si traiesc numai în Africa în timp ce serpii boa sunt raspânditi în întreaga lume.

Cel mai cunoscut dintre acestia anaconda, se întâlneste în bazinul Amazonului în America de Sud.

Serpi veninosi

Serpii veninosi (vipera, sarpele-cu-clopotei , cobra) au dintii special scobiti si legati de o glanda veninoasa. Acestia sunt specii de serpi evoluati.

Sarpele-de-casa (cu o lungime de 2 metri), întâlnit în întreaga lume cu exceptia Americii, traieste în mediu umed , poate înota si prinde broaste si pesti.

Viperele se întâlnesc în Europa, Asia si Africa. Cele mai obisnuite sunt vipera peliada (pelias) si vipera aspida (aspis). Sarpele-cu-clopotei traieste în America, mai ales în regiunile desertice.Un organ sensibil, situat pe crestetul capului , îi permite sa simta prada fara sa o vada, dupa caldura pe care o emite. Clopotelul sau este format din inele cornoase, care vi-breaza atunci când îsi agita coada, dând astfel semnalul de atac.

Cobrele, ca si redutabila cobra asiatica si sarpele-cu-ochelari , traiesc în numar mare în Asia si Africa.

Sunt cei mai periculosi serpi veninosi.

Serpii traiesc în copaci si pe pamânt. Unii dintre ei îsi ucid prada cu ajutorul otravii. Otrava vine prin dintii conici, foarte ascutiti , numiti colti. Toti serpii sunt în stare sa-si dilate gurile enorm pentru a înghiti prada. Daca prada este mare,stomacul se dilata într-atât încât sa o încapa.

0x08 graphic Când manânca unii serpi îsi împing tubul prin care res-

pira în partea din fata a gurii.

Falca superioara si falca inferioara se pot departa una de alta atât de mult, încât serpi pot înghiti o prada foarte mare (caiman).

Sarpele cap-de-câine are o coada cu care se poate agata.

Se foloseste de ea pentru a se atârna de ramuri si a prinde pasarile care trec pe dinainte.

Serpii repereaza mirosurile diferitelor animale si se conduc dupa ele pentru a gasi hrana sau pentru a se împerechea (exemplu:vipera).

Serpii anaconda traiesc în apropierea râurilor. Se numara printre cei mai mari serpi din lume. Ajung pâna la

12 metri lungime ca si alti serpi mari (boa). Ucid încolacindu-se în jurul prazii pâna o sufoca. Ucid si manânca si caimani.

Clasificarea serpilor

Serpii sau ophidienii, îsi schimba pielea o singura data. Ochii lor nu au ploape si sunt surzi ,pentru ca nu au timpane.

Totusi, reusesc sa capteze sunetele înalte si vibratiile , datorita unui os mic al capului, astfel îsi simt prada. Falca fixata suplu de craniu, se deschide foarte larg, ceea ce le permite sa înghita (fara sa mestece ) animalele mai mari decât ei. Primii serpi au aparut acum 130 milioane de ani, aveau 4 picioare si 2 plamâni. Astazi se cunosc 3000 de specii împartite în grupe :

schelet pastreaza reminiscentele picioarelor stamosilor lor. urme de picioare.
 * serpi primitivi care si-au pastrat cei 2 plamâni si al caror
 * serpi evoluati care nu au decât un singur plamân si nu pastreaza

Serpi primitivi : pitonul si sarpele boa

Pitonul si sarpele boa, serpi primitivi reprezentativi au numerose puncte comune. Traiesc în copaci si, în cadere îsi sufoca prada înfasurandu-se în jurul trupului acesteia. În schimb pitonii sunt singuri serpi care au o pereche de picioare minuscule (2 centimetrii la un piton de 4 metrii lugime) în partea posterioara a trupului si traiesc numai în Africa în timp ce serpii boa sunt raspânditi în întreaga lume.

Cel mai cunoscut dintre acestia anaconda, se întâlneste în bazinul Amazonului în America de Sud.

Serpi veninosi

Serpii veninosi (vipera, sarpele-cu-clopotei , cobra) au dintii special scobiti si legati de o glanda veninoasa. Acestia sunt specii de serpi evoluati.

Sarpele-de-casa (cu o lungime de 2 metri), întâlnit în întreaga lume cu exceptia Americii, traieste în mediu umed , poate înota si prinde broaste si pesti.

Viperele se întâlnesc în Europa, Asia si Africa. Cele mai obisnuite sunt vipera peliada (pelias) si vipera aspida (aspis). Sarpele-cu-clopotei traieste în America, mai ales în regiunile desertice.Un organ sensibil, situat pe crestetul capului , îi permite sa simta prada fara sa o vada, dupa caldura pe care o emite. Clopotelul sau este format din inele cornoase, care vi-breaza atunci când îsi agita coada, dând astfel semnalul de atac.

Cobrele, ca si redutabila cobra asiatica si sarpele-cu-ochelari , traiesc în numar mare în Asia si Africa.

Sunt cei mai periculosi serpi veninosi.