FAMILIA+LEXICALA+si+altele+-+CUHA+CSABA+ROBERT+-+CLASA+A+5B

media type="custom" key="681745"media type="custom" key="681751"media type="custom" key="681759"media type="custom" key="681769" Familia leXICALA. Familia lexicala

Familia lexicala O definitie generala a familiei lexicale este: multimea cuvintelor derivate, cu un radical comun si inrudite semantic. Partea a doua a definitiei este foarte importanta pentru ca elevii au tendinta sa grupeze cuvintele in familii lexicale, doar dupa segmentul comun (radicalul sau radacina). Din cauza aceasta, apar impreuna cuvinte ca: alb, albastru, albanez..., ignorandu-se faptul ca familia lexicala cuprinde cuvinte inrudite ca sens. O familie lexicala contine cuvinte diferite ca valoare gramaticala, care pornesc de la un cuvant de baza. Cuvantul de baza se poate mentine sau nu cu forma intreaga, in paradigma familiei, adica se poate identifica intotdeauna cu radicalul/ cu radacina. Ex.: actor – actoras; actoricesc; actorie Cand cuvantul de baza se trunchieaza de-a lungul derivarii, inseamna ca din el ramane doar un radical (radacina). Radicalul poate suferi mici alterari: ţarã (ţar-/ tãr-); scoala (scoal-/ scol-), dar nu va fi niciodata inlocuit. La radical se adauga afixele (prefixe si sufixe). Prefixele se alipes inaintea radicalului; sufixele in urma acestuia. Fiecare derivat in parte este un cuvant nou creat, a carui clasa morfologica (lexico-gramaticala) poate sa difere de clasa cuvantului de baza. Pe parcursul derivarii, filiatia cuvintelor demonstreaza ca nu toate unitatile lexicale deriva direct din cuvantul de baza; unele deriva din derivate anterioare. Aici este un punct nevralgic al analizei in scoala. Sa analizam componenta a doua familii lexicale, pentru exemplificare:cruce crucis < cruce + suf. -is incruci < in + cruci incrucit < incruci + suf. -(i)t incrucisa < in + crucis + suf. -a incrucisator < incrucisa + suf. -ator, etc. scoala scolar < scoala + suf. -ar scolarime < scolar + suf. -ime scolaresc < scolar + suf. -esc scolarita < scolar + suf. -ita In familia lexicala a cuvantului scoala intra si imprumuturile neologice analizabile, scolariza, si scolaritate. Familia lexicala cuprinde si cuvinte compuse care contin cuvantul de baza al familiei respective. Astfel, cal-de-mare intra in familia lexicala a cuvantului cal precum si in cea a cuvantului mare. In schimb, nu va intra calare care va fi cuvntul de baza al altei familii: calari, calarie, calarime, calaresc, calaras. Sunt excluse din familia lexicala si expresiile. Familia lexicala mai selecteaza si cuvinte care isi schimba valoarea morfologica (frumos = adj.; frumos = adv.). Deci, aceste cuvinte intra in familie de doua ori: ca adjectiv si ca adverb.

Cuvantul de baza serveste ca element fundamental pentru formarea altor cuvinte. RADACINA este alcatuita din sunetele comune cuvantului de baza si tuturor cuvintelor obtinute de la acesta ex tanar-tinerete SUFIXELE sunt sunetele sau grupurile desunete adaugate la sfarsitul radacinii pentru a forma un cuvant nou. SINONIME SI ANTONIME Sinonimele sunt cuvintele cu formadiferita si cu sens asemanator. GENUL SUBSTANTIVELOR -genulmasculin:un baiat:doi baieti -genul feminin:o fata:doua fete -genul neutru:un dulap:doua dulapuri NUMARUL SUBSTANTIVELOR -singular:sg -plural:pl CAZUL SUBSTANTIVELOR

-cazul nominativ:N -cazul acuzativ:AC -cazul genitiv:G -cazul dativ:D -cazul vocativ:V

FUNCTIILE SINTACTICE-SUNT PARTI DE PROPOZITI -parti principale de propozitie subiect-atribut predicat verbal-complement predicat nominal-nume predicativ

FUNCTIILE SINTACTICE 1 CAZ NOMINATIV: -SUBIECT:CINE FACE ACTIUNEA? PISICA MANANCA LAPTE

PISICA-Subiect exprimat prin substantiv comun gen feminin numarul sg caz nominativ 2 -nume predicativ:cine este subiectul?ce este subiectul?cum este subiectul?

-numele predicativ sta numai dupa un verb copulativ -verbele copulative raspund la intrebarile:a fi?a se face?a insemna?a parea?a ramane?

-acestea ne arata impreuna cu numele predicativ cine este subiectul?cum este subiectul?

Andrei este pisica.

verb predicativ+nume predicativ=predicat nominal.

Alex este doctor.

doctor=nume personal exprimat prin substantiv comun simplu gen masculin numar singular caz nominativ.

Limba Romana Familia lexicala DERIVAREA CU SUFIXE

Limba romana este de tip derivativ. Procedeul imbogatirii vocabularului prin derivare cu sufixe este foarte productiv. Sufixele confera derivatelor un anumit sens lexical de: (1) diminutive – substantive, adjective, adverbe al caror inteles sugereaza micsorarea obiectului/ insusirii obiectului/ actiunii; diminutivele pot avea inteles intensiv, superlativ, afectiv. -el (baietel); -ea (ramurea); -ica (baietica, subtirica); -ioara (inimioara); -cioara (cascioara); -ita (fetita); -as (fluturas); -ulet (ursulet); -us (vitelus); -isor (incetisor); etc. (2) augmentative – substantive, adjective al caror inteles sugereaza marirea obiectului, insusirii obiectului: -an (baietan); -andru (catelandru); -oi (casoi).

(3) nume de agent – substantive si adjective care denumesc/ califica pe cel ce face actiunea: -tor (muncitor); -ist (trapezist, taranist); -as (cosas); -agiu (camionagiu, palavragiu); -ar (cizmar); -easa (croitoreasa); etc. (4) insusiri ale obiectelor – adjective calificative derivate: -esc (tineresc, romanesc); -iu (auriu); -as (fruntas); -ibil (traductibil); etc (5) nume de colectivitati: derivate substantivale care implica serii de obiecte/ fiinte... -ime (muncitorime); -et (bradet); -is (stejaris); -iste (porumbiste); -arie (lemnarie).

(6) caracterizarea actiunii – derivate adverbiale: -este (iepureste); -is (îs) (taras-grapis). Obs. A se face deosebirea intre -este si -esc ca sufixe lexicale si sufixe gramaticale. Ex. tinereste - cuvant derivat (adverb). citeste - forma flexionara a verbului a citi. tineresc - cuvant derivat (adjectiv). citesc – forma flexionara a verbului a citi. (7) Denumiri abstracte – derivate substantivale: -atate (bunatate); -eala (plictiseala); -ie (prietenie); -anta (cutrezanta). (8) Actiune – derivate verbale: -a (a brazda); -i (a inflori); -iza (umaniza); -ui (biciui). In limba romana, cele mai productive sufixe sunt: -itor -este -et -is -atate -ie -eala -ura -esc -oi -ut -el -ita -ui -iza -ona