Tensiunea+arteriala

Silaghi Alisandru cls a VII-a D Sângele este transportat de inima la tesuturile organismului prin vase numite artere, presiunea sângelui reprezentând forta cu care împinge sângele în peretii arterelor. La fiecare bataie a inimii (60-70 batai pe minut în repaus), se pompeaza sânge în artere. Presiunea arteriala este maxima în momentul contractiei inimii si pomparii sângelui. Aceasta se numeste **presiune arteriala sistolica.** Când inima se relaxeaza, între batai, presiunea arteriala scade. Aceasta reprezinta **presiunea arteriala diastolica**. Presiunea arteriala este caracterizata de aceste doua valori, presiunea sistolica si diastolica. Amândoua sînt importante. De regula sînt scrise una dupa alta, de exemplu 120/80 mm Hg, prima valoare reprezentând presiunea sistolica, în timp ce valoarea mai mica reprezinta presiunea diastolica. Anumite activitati fac ca presiunea arteriala sa creasca sau sa scada. De exemplu, daca alergati dupa autobuz presiunea arteriala creste. Când dormiti presiunea arteriala scade. Aceste variatii ale presiunii arteriale sînt normale. Unele persoane au o presiune arteriala ce sta majoritatea timpului la valori ridicate. Sângele acestor persoane împinge în peretii arterelor cu o forta mai mare decât în mod normal. În lipsa tratamentului se poate ajunge la probleme medicale seriose cum ar fi: Ateroscleroza (îngrosarea arterelor). Presiuni ridicate ale sângelui lezeaza peretii arterelor facându-i grosi si rigizi. Astfel, este accelerat procesul de depunere a colesterolului si grasimilor pe peretii vaselor sangvine, ca "rugina pe teava", ceea ce împiedica curgerea normala a sângelui în corp si în timp poate duce la infarct de miocard sau accident vascular cerebral. Infarctul de miocard (atacul de inima). Sângele conduce oxigenul în organism. Când arterele ce duc sângele la miocard (muschiul inimii) se blocheaza, inima nu mai primeste oxigenul necesar. Reducerea fluxului de sânge necesar poate duce la dureri de piept (angina). Când fluxul sangvin este oprit complet se produce atacul de inima (infarctul).
 * Inima marita.** Presiunea arteriala crescuta obliga inima la un efort suplimentar. În timp, aceasta duce la îngrosarea si ulterior la intinderea peretilor inimii, pâna ce inima înceteaza sa functioneze normal, in cele din urma instalandu-se manifestarile insuficientei cardiace . Controlul presiunii arteriale poate preveni acest fenomen.
 * Suferinta rinichilor.** Rinichiul functioneaza ca un filtru ce curata organismul de toxine. De-a lungul anilor, presiunea arteriala crescuta afecteaza vasele de sânge din rinichi, acestia filtreaza mai putin lichid, toxinele acumulându-se în sânge. Astfel, rinichi pot ceda, moment în care tratamentul medical (dializa) sau transplantul de organ devin necesare.
 * Accidentul vascular cerebral.** Îngustarea arterelor face ca mai putin sânge sa ajunga la creier. Daca un cheag de sânge blocheaza o artera îngustata, un accident vascular trombotic poate sa apara. De asemenea, ca urmare a presiunii arteriale crescute un vas sangvin se poate rupe, producându-se un accident vascular hemoragic.


 * **CLASIFICAREA TENSIUNII ARTERIALE LA ADULTI** ||
 * **FELUL TA**
 * **OPTIMA**
 * || TA SISTOLICA

<120 || TA DIASTOLICA Jakkel Tamas,cls. a VII-a A
 * <80 ||
 * NORMALA || <130 || <85 ||
 * NORMAL ÎNALTA || 130-139 || 85-89 ||
 * HIPERTENSIUNEA ARTERIALA ||
 * STADIUL 1 || 140-159 || 90-99 ||
 * STADIUL 2 || 160-179 || 100-109 ||
 * STADIUL 3 || >180 || >110 ||

//__TENSIUNEA ARTERIALA__//

Sangele cand este impins in artere, exercita o apasare asupra peretilor arteriali. Rezistenta opusa de peretii arteriali fata forta de impingere si elasticitatea arterelor, fac ca sangele sa se gaseasca sub o anumita presiune numita __presiunea__ sau __tensiunea arteriala__ (TENSIUNEA ARTERIALA). Deci //tensiunea arteriala// este jocul intre doua forte: 
 * Forta de contractie a inimi
 * Rezistenta periferica a sistemului arterial

Tensiunea Arteriala variaza in functie de mai multi factori:

 * Forta de contractie a inimi
 * Debitul cardiac (=volumul sistolic)
 * Vascozitatea sangelui (creste frecarea)
 * Elasticitatea arteriala
 * Rezistenta periferica (depinde de lungimea tubului si raza tubului)
 * Cantitatea de sange (care este mai mica in caz de pierderi de sange)

Valorile normale ale Tensiunii Arteriale

 * Presiunea sistolica (maxima) aprox. egal 120mm Hg
 * Presiune diastolica (minima) aprox. egal 70mm Hg

[|Cartea - Despre Hipertensiunea Arteriala (Clinica Mayo)]
Hipertensiunea arteriala este o problema serioasa, care, uneori, va poate pune viata chiar in pericol. Daca faceti parte din categoria celor cu risc crescut de aparitie a hipertensiunii arteriale, puteti preveni instalarea ei, iar daca sunteti deja hipertensivi puteti trai mai bine si mai mult, folosind zilnic informatiile puse la dispozitie de //Clinica Mayo//.

Tensiunea Arteriala se modifica in raport cu starea functionala a organismului
 Modificarea tensiunii arteriale de ordin Fiziologic
 * [|Fiziologic]
 * [|Patologic]
 * Tensiunea Arteriala Creste:
 * cu emotiile
 * la efort fizic
 * odata cu cresterea varstei


 * **Tensiunea Arteriala Scade:**
 * **in somn**

Tensiune arteriala de ordin Patologic** > (cand presiunea maxima este mai mare de 150 mm Hg) > (cand presiunea maxima este sub 70-90mm Hg) Spre //periferie// scade** tensiunea arteriala datorita frecarii si scaderii energiei cinetice 
 * 
 * **Cresterea tensiunii arteriale peste valorile normale se numeste hipertensiune arteriala**.
 * **Scaderea tensiunii arteriale sub valorile normale se numeste hipotensiune arteriala**
 * Valoarea tensiuni arteriale este mai mare aproape de //inima// si in //arterele mari// comparativ cu periferia.

Reglarea circulatiei sanguine
Reglarea circulatiei sanguine se face prin doua mecanisme simultane: Obiectivul principal este mentinerea constanta a presiunii sangelui astfel ca toate tesuturile si organele sa fie irigate cu sange. Reglarea umorala a circulatiei si a tensiunii arteriale se face prin intermediul ACETILONA produce: > bradicardie si vasodilatatie in periferie > ahicardie si vasodilatatie in periferie ANDRENALINA produce: > tahicardie si vasodilatatie in periferie > tahicardie si vasoconstrictie periferica OXIGENUL CRESCUT in sange produce: > vasoconstrictie > vasodilatatie
 * mecanism nervos reflex (cu centrii in bulb si maduva)
 * mecanism umoral
 * unor Mediatori Chimici
 * HISTAMINA produce:
 * unor Hormoni
 * NORANDRENALINA produce:
 * Gazelor Respiratorii
 * OXIGENUL SCAZUT in sange produce:

SAVA ALEXANDRA CLS aVIIA

Se fac referiri mai serioase la existenta unor diferente de presiune arteriala,abia dupa ce s-au facut demonstratii de determinare a acesteia. Astfel, cronologic , Stefan Hales (1677 -; 1761) vicar din Teddington a facut prima incercare de a masura presiunea sangelui in artera femurala la cal (1732).Sangele urca intr-un tub de sticla conectat la “ capatul arterial” cu o tranhee de gasca. Preotul a observat ca variatiile coloanei de sange sunt sincroane cu bataile inimii (a publicat observatiile in “Statistical Essays”, 1769). Alte incercari de retinut : Jean Marie Poisseville (1799 -; 1869) tot cu un tub de sticla, in forma de U in 1828, celebrul fiziolog german Carl Ludwig din Leipzig (1816 -; 1895) foloseste aparatul Poisseville adaugandu-i o coloana de mercur. La om prima masurare a tensiunii arteriale a fost facuta in 1856 de catre Jules Faivre la Lyon. El a apreciat valoarea sistolica 120 mm Hg. Cunoscutul ciclician parizian Pierre Potain a creat in 1802 pe stamosul tensiometrului de azi, respectiv peloata cu aer pe care o aplica pe artera radiala si apasa pana la disparitia pulsului radialei era tensiunea maxima , pe care se citea pe cadranul unui manometru din metal. Medicul rus N. Korotov a unit tehnica cu ausculatia prin steteoscop in 1905. DEFINITIA

HIPOTENSIUNII ARTERIALE
Hipotensiunea arteriala este un sindrom clinic caracterizat prin scaderea valorilor tensionale sub 100 mm Hg pentru tensiunea sistolica si sub 65 mm Hg pentru cea diastolica.

In functie de durata, hipotensiunea poate fi trecatoare sau de durata.

In functie de etiologie se deosebesc :

- hipotensiunea arteriala esentiala ;

- hipotensiunea simptomatica ;

- hipotensiunea ortostatica ; CLASIFICAREA HIPOTENSIUNII ARTERIALE

Putem clasifica hipotensiunea arteriala in : I. HIPOTENSIUNE ARTERIALA PRIMARA (ESENTIALA) II. HIPOTENSIUNE ARTERIALA SECUNDARA (SIMPTOMATICA) III. HIPOTENSIUNE ARTERIALA ORTOSTATICA

I. Hipotensiunea arteriala esentiala nu are cauze precizate. II. Hipotensiunea arteriala secundara poate fi declansata de : 1. BOLI CARDIOVASCULARE - Infart miocardic (IMA) - Miocardita acuta - Pericardita exudativa si constructiva - Valvulopatia (stenoza mitrala si aortica) - Insuficienta cardiaca cu debit scazut - Varice voluminoase - Embolie plumonara masiva - Disectie de aorta

2. BOLI ENDOCRINE
- Insuficienta hipofizara anterioara (sindrom SIMMONDS) - Insuficienta tiroidinala (Mixedem) - Insuficienta corticosuprarenala (boala ADDISON) - Insuficienta gonadica (Climaterium)

3. BOLI NEUROLOGICE
- Scleroza multipla - Siringo-Mielie - Miopatii - Neuropatii metabolice (diabet zaharat, anemia pemiciosa , casexie) - Boli idiopatice (sindromul SHY -; BROJER)

4. INFECTII
- Stari postinfectioase (septicemii diverse)

5. INTOXICATII
- alcool metilic - nicotina - benzol - medicamente hipotensive - CLONIDINA - METIL-DOPA - GUANETIDINA

6. ALERGIE
- Socul astmatic 7.CAUZE CHIRURGICALE - Simpatecomie dorso-lombara

In general hipotensiunea arteriala esentiala este consecinta tulburarilor mecanismelor de auto reglare neuro-endocrine al homeostaziei arteriale. Hipotensiunea arteriala esentiala afecteza 2-4% din populatia adulta si predomina la barbatii de varsta medie. Boala poate sa aiba un caracter simptomatic sau asimptomatic, dar o voi prezenta mai pe larg in randurile ce urmeaza.

ESENTIALA (PRIMARA)
Vorbim de hipotensiune arteriala cand valorile tensiunii maxime, la adult , scad sub 100 mm Hg si cand persoanele cu aceste valori prezinta fenomene subiective suparatoare. Se cunosc valori tensionale arteriale scazute la persoane care nu au nici un fel de suferinte subiective, de obicei la vagotonici , adica la cei care au un debit circulator mai scazut , o rezistenta periferca ceva mai crescuta si cu tote acestea nevoile circulatorii sunt acoperite. De altfel, fenomenele clinice din hipotensiune pot apare si la persoane cu valori tensionale normale , ceea ce inseamna ca nu este vorba doar la nivelul tensiunii , ci , mai degraba , de o adaptare nepotrivita , in urma mecanismelor regulatorii insuficiente , mecanisme ce au ca urmare fenomene de insuficienta in irigatie , oboseala sete de aer , palpitatii , precum si alte manifestari , rezultate ale deficientei sistemului regulator al circulatiei.

ASPECT CLINIC
Senzatia de slabiciune este smnalul cel mai constant si mai suparator. Bolnavul se scoala dimineata obosit, starea de oboseala creste in cursul zilei ceea ce duce la un randament scazut in activitate. Alteori starea de oboseala apare numai dupa eforturi mici sau mijlocii, dar se mentine mult timp , situatie ce se rasfrange asupra psihicului bolnavului dandu-i o stare de depresie , irascibilitate , tulburari de somn.

LIPOTIMIILE SI SINCOPELE
Liptimiile si sincopele sunt accidente trecatoare care survin cu ocazia unei emotii, efort violent , dupa schimbarea brusca a pozitiei. In aceste imprejurari bolnavul are vertij usor, apoi pronuntat , tulburari de vedere , ameteli , zgomote in urechi. Uneori aceasta stare evolueaza pana la pierderea, pentru scurt timp a cunostintei , alteori se opreste la starea de ameteala si vajaieli in urechi. Acrocianoza este mai obijnuita la femei. Tegumentele mainilor sunt roz cu pete violacee, adesea cu transpiratii reci , mai accentuate iarna. Este urmarea unor tulburari circulatorii locale si a dilatarii anselor capilare venoase. Tulburarile amintite nu apar in mod obligatoriu, chiar daca tensiunea este mai scazuta , ceea ce demonstreaza posibilitatile de adaptare a organismului. Semnul obiectiv il constituie scaderea tensiunii arteriale sistolice la valori sub 100 mm Hg. Ceea ce este important este faptul ca aceste valori se mentin scazute si intereseaza atat tensiunea maxima, cat si pe cea minima si medie. Efortul poate scadea si mai mult tensinea, ceea ce duce la aparitia semnelor subiective amintite. Cat priveste inima, relatiile sunt normale. Uneori exista o aritmie extrasistolica. Examenul radiologic poate pune in evidenta “inima in pictura”.

EVOLUTIE
Evolutia hipotensiunii arteriale este relativ stationara. Adesea pe fondul de hipotensiune permanenta se agraveaza crize de hipotensiune paroxistica. Este contraindicata rahianestezia si, in general , punctiile rahidiene trebuiesc executate cu precautie , deoarece pot interveni scaderi tensionale si mai aceentuate cu colaps. Hipotensiunea arteriala esentiala se przinta sub doua aspecte clinicopatogenice. Intalnim o forma constitutionala endocrino-neuro-negetativa actionata prin intermediul antehipofizei asupra centrilor mezencefalici, insotita de multiple fenomene vegetative : pielea uscata cu reducerea secretiei de sudoare , constipatie , hipotermie ,lipsa de initiativa , somnolenta. Se przinta adesea in cadrul asa numitei “slabiri endogene” a fetelor si a femeilor tinere cu dismenoree sau la persoanele longiline, astenice , unde apare o adevarata hipotonie generala fiziva si psihica. O alta forma e hipotnia prin epuizare. Apare la barbati sau la femei angajati in activitati fizice sau psihice intense, fara suficienta adaptare si pregatire prealabila pentru aceste cerinte. La acestia se instaleaza o stare de hipotonnie arteriala cu astenie, cu incapacitatea de a face fata la cele mai mici efortri , cu impotenta sexuala. Pe langa reglementarea activitatii se recomanda si un tratament sedativ, evitarea excitantilor iar la barbti se administreaza testosteron 10 -; 25 mg pe saptamana timp de 1 -; 2 luni. In esenta, hipotensiunea srteriala esentiala este caracterizata prin dereglarea neuro-hormonala a tensiunii arteriale , cu tendinta spre valori scazute , ce se afla in opzitie cu dereglarile din hipertensiunea arteriala. Prognosticul hipotensiuni arteriale este bun. Se mentioneaza chiar longevitate.

TRATAMENT
HTA esentiala in absenta unei crize cunoscute, are uneori un caracter familial si se intalneste y la cei care fac mari eforturi intelectuale. Se datoreste mecanismelor nervoase si endocrine care mentin reglarea circulatiei. Boala este y asimptomatica, depistarea fiind intamplatoare. Exista si forme clinice cu sintome atribuite de obicei unei nervroze : cefalee occipitala, insomnii , palpitatii , transpiratii. In unele cazuri pot aparea manifestari liptimice, mai rar sincope. hTA esentiala este permanenta si are un progres bun. Forma asimtomatica nu necesita vreun tratament. In formele cilinice cu manifestari subiective se recomanda psihoterapia (lamurirea si incurajarea bolnavului asupra lipsei de pericol a bolii), evitarea surmenajului fizic sau intelectual , un regim de viata igenic , cu ore suficiente de somn , plimbari in aer liber , practicarea moderata a culturii fizice , masaj , dusuri de inviorare , alimentatie de calitate si completa. Daca nu exista alte contraindicatii, cafeaua si alcolul sun permise in cantitati moderate.

SECUNDARA SIMPTOMATICA
hTA simtomatica se intalneste in insuficienta supra renala, intoxicatie cu alcol sau nicotina , boli cronice casectizante pericardita constructiva , stenoza aortica sau mitrala , tumori cerebrale. Prognosticul este al bolii de baza. Tratamentul se adreseaza indeosebit afectiunilor cauzate si in al doilea rand hTA, pentru care masurile terapeutice sunt similare cu tratamentul hipotensiunii esentiale. A. HIPOTENSIUNEA CEREBRALA IZOLATA Hipotensiunea cerebrala izolata poate fi permanenta sau poate aparea sub forma de crize, pe un fond de usoara hipotensiune cerebrala permanenta. Caracteristica, la acesti bolnavi , este przenta fenomenului hTA in conditiile unei TA umerale cu valori normale. Este scazuta numai tensiunea arterei centrale a retinei. Este vorba de o dereglare tensionala regionala. Cand hTA apare in crize, manifestarile de hTA apar numai cand bolnavul se scoala brusc din pat , la emotii sau la efort. Caracteristic pentru acesti bolnavi este mentionarea, intre limite normale a tensiunii arterei centrale a retinei , atata vreme cat stau in decubit dorsal si scade brusc in pozitia de ortostatism. Semnele clinice sunt asemanatoare cu cele din hipotensiunea generala. In crize de hipotensiune se poate administra apa distilata, intravenos 20 ml zilnic , timp de 10 -; 15 zile

B. INSUFICIENTA SUPRARENALA BOALA ADDISON
Boala Addison sau insuficienta cronica a glandelor suprarenale se datoreste incapacitatii suprarenalelor de a produce si secreta hormonii in cantitatea ceruta de nevoile organismului.

DOROS ANDRADA CLS a VII -a A

Este important sa cunoastem despre hipertensiunea arteriala? Hipertensiunea arteriala este foarte periculoasa deoarece adesea nu prezinta nici un semn sau simptom alarmant. Din fericire, puteti afla daca aveti tensiunea arteriala crescuta controlând valoarea ei regulat. Daca este crescuta, puteti lua masuri pentru a o scadea. La fel de important, daca tensiunea arteriala are valori normale, puteti învata cum sa o împiedicati sa devina crescuta. Acest fisier va va spune cum sa procedati.**
 * Cresterea tensiunii arteriale, cunoscuta sub numele de hipertensiune este un factor de risc pentru boli de inima, rinichi sau accidente vasculare cerebrale. Aceasta înseamna ca având tensiune arteriala înalta aveti un risc mai mare de a dezvolta boli de inima sau rinichi. Acest aspect este foarte important deoarece bolile de inima si accidentele vasculare cerebrale sunt printre principalele cauze de deces în lume.

Ce este tensiunea arteriala, ce se întâmpla când este înalta?

Presiunea arteriala este caracterizata de aceste doua valori, presiunea sistolica si diastolica. Amândoua sînt importante. De regula sînt scrise una dupa alta, de exemplu 120/80 mm Hg, prima valoare reprezentând presiunea sistolica, în timp ce valoarea mai mica reprezinta presiunea diastolica. Anumite activitati fac ca presiunea arteriala sa creasca sau sa scada. De exemplu, daca alergati dupa autobuz presiunea arteriala creste. Când dormiti presiunea arteriala scade. Aceste variatii ale presiunii arteriale sînt normale. Unele persoane au o presiune arteriala ce sta majoritatea timpului la valori ridicate. Sângele acestor persoane împinge în peretii arterelor cu o forta mai mare decât în mod normal. În lipsa tratamentului se poate ajunge la probleme medicale seriose cum ar fi: __Ateroscleroza__ (îngrosarea arterelor). Presiuni ridicate ale sângelui lezeaza peretii arterelor facându-i grosi si rigizi. Astfel, este accelerat procesul de depunere a colesterolului si grasimilor pe peretii vaselor sangvine, ca "rugina pe teava", ceea ce împiedica curgerea normala a sângelui în corp si în timp poate duce la infarct de miocard sau accident vascular cerebral. __Infarctul de miocard__ (atacul de inima). Sângele conduce oxigenul în organism. Când arterele ce duc sângele la miocard (muschiul inimii) se blocheaza, inima nu mai primeste oxigenul necesar. Reducerea fluxului de sânge necesar poate duce la dureri de piept (angina). Când fluxul sangvin este oprit complet se produce atacul de inima (infarctul).**
 * Sângele este transportat de inima la tesuturile organismului prin vase numite artere, presiunea sângelui reprezentând forta cu care împinge sângele în peretii arterelor. La fiecare bataie a inimii (60-70 batai pe minut în repaus), se pompeaza sânge în artere. Presiunea arteriala este maxima în momentul contractiei inimii si pomparii sângelui. Aceasta se numeste** presiune arteriala sistolica. **Când inima se relaxeaza, între batai, presiunea arteriala scade. Aceasta reprezinta** presiunea arteriala diastolica**.

Inima marita. Suferinta rinichilor. Accidentul vascular cerebral. Care sunt persoanele cu risc de a dezvolta hipertensiune arteriala?
 * Presiunea arteriala crescuta obliga inima la un efort suplimentar. În timp, aceasta duce la îngrosarea si ulterior la intinderea peretilor inimii, pâna ce inima înceteaza sa functioneze normal, in cele din urma instalandu-se manifestarile __insuficientei cardiace__. Controlul presiunii arteriale poate preveni acest fenomen.**
 * Rinichiul functioneaza ca un filtru ce curata organismul de toxine. De-a lungul anilor, presiunea arteriala crescuta afecteaza vasele de sânge din rinichi, acestia filtreaza mai putin lichid, toxinele acumulându-se în sânge. Astfel, rinichi pot ceda, moment în care tratamentul medical (dializa) sau transplantul de organ devin necesare.
 * Îngustarea arterelor face ca mai putin sânge sa ajunga la creier. Daca un cheag de sânge blocheaza o artera îngustata, un accident vascular trombotic poate sa apara. De asemenea, ca urmare a presiunii arteriale crescute un vas sangvin se poate rupe, producându-se un accident vascular hemoragic.

La adultul tânar si mediu, barbatii sufera de HTA mai frecvent decât femeile. Pe masura ce îmbatrânesc, raportul se schimba. Dupa menopauza femeile dezvolta mai frecvent HTA decât barbatii la aceeasi vârsta. Numarul bolnavilor de HTA creste rapid atât la femei cît si la barbati pe masura înaintarii în vârsta. Factorii ereditari pot face ca numarul bolnavilor de HTA sa fie mai mare decât în alte familii. Daca parintii si bunicii sufera de HTA este cu atât mai probabil ca si dumneavoastra sa dezvoltati aceasta suferinta. Desi este o suferinta frecventa la adulti, poate apare si la copii. Chiar daca toata lumea pare sanatoasa trebuie ca membrii familiei dumneavoastra sa-si controleze tensiunea arteriala regulat. Atentie: Presiunea arteriala crescuta poate sa nu prezinte semne sau simptome alarmante.** Cum este controlata tensiunea arteriala?
 * Oricine poate dezvolta hipertensiune arteriala, dar unele persoane sunt mai predispuse pentru aceasta suferinta. De exemplu, HTA apare mai devreme si se dezvolta mai sever la populatia afro-americana decât la populatia alba.

Functioneaza astfel: o manseta este înfasurata în jurul bratului si umflata pâna ce opreste circulatia sângelui prin artera bratului pentru câteva secunde. O supapa este deschisa si aerul este eliberat, moment în care cu ajutorul stetoscopului se poate asculta zgomotul produs de sângele ce patrunde în artera redeschisa. Primul sunet ascultat este înregistrat pe o scara a unei coloane de mercur, obtinându-se astfel //presiunea arteriala sistolica//, ce reprezinta maximul presiunii produs de sânge la curgerea prin artera. Ultimul zgomot auzit reprezinta presiunea cea mai joasa ce se gaseste în artera în momentul când inima se odihneste si se numeste //presiune arteriala diastolica.//**
 * Controlul tensiunii arteriale este rapid, usor si nedureros. Este masurata cu un instrument numit sfingomanometru (tensiometru).

Ce reprezinta diferitele valori ale tensiunii arteriale?

Daca presiunea arteriala este mai mica de 140 cu 90 mm Hg se considera normala. Oricum, o tensiune arteriala de 120 cu 80 mm Hg este mai benefica pentru inima dumneavoastra. Unele studii considera ca tensiunile arteriale scazute (de exemplu 105 cu 65 mm Hg ) sînt daunatoare. Cu exceptia câtorva rase, acest lucru nu este adevarat. Valorile ridicate considerate hipertensiune sunt clasificate pe stadii si sunt cu atât mai periculoase cu cît valorile sînt mai ridicate.**
 * Tensiunea arteriala este expresia a doua numere ce reprezinta presiunea sistolica si diastolica. Valorile sînt notate în milimetrii (mm) de coloana de mercur (Hg). Prima este notata presiunea sistolica si apoi cea diastolica. De exemplu 120/80 mm Hg, ce este enuntata verbal ca 120 cu 80 sau 12 cu 8.
 * CLASIFICAREA TENSIUNII ARTERIALE LA ADULTI ||  ||   ||
 * FELUL TA

<120 || TA DIASTOLICA
 * OPTIMA** || TA SISTOLICA


 * <80** ||
 * NORMALA || <130 || <85 ||
 * NORMAL ÎNALTA || 130-139 || 85-89 ||
 * HIPERTENSIUNEA ARTERIALA ||  ||   ||
 * STADIUL 1 || 140-159 || 90-99 ||
 * STADIUL 2 || 160-179 || 100-109 ||
 * STADIUL 3 || >180 || >110 ||

Cauzele ce determina aparitia hipertensiunii arteriale


 * La majoritatea persoanelor nu exista o cauza determinanta pentru aparitia hipertensiunii arteriale. Acest gen de presiune arteriala crescuta se numeste //hipertensiune arteriala esentiala sau primara//. Alta serie de persoane sufera de HTA determinata de o serie de cauze cunoscute cum ar fi: tumori de suprarenala, boli cronice de rinichi, exces de pilule contraceptive sau sarcina la femei, etc. Aceasta este numita //hipertensiune arteriala secundara// si este în general curabila daca sînt corectate cauzele determinante.**

Cum se previne hipertensiunea arteriala?

Sa mentineti o greutate optima, pierdeti în greutate daca sunteti supraponderal. Sa prestati activitati fizice moderate.
 * Orice persoana, indiferent de rasa, vârsta, sex sau ereditate poate sa previna aparitia sau evolutia HTA. Va prezentam câteva posibilitati:

Sa alegeti alimente cu continut scazut în sare si sodiu.

Sa consumati alcool, dar în cantitati moderate.

Aceste reguli sunt indicate si în cazul tratamentului HTA. Este mult mai bine sa preveniti HTA. Alta masura importanta pentru sanatatea dumneavoastra este //sa nu fumati//; desi __fumatu__l nu este legat direct de HTA, va creste riscul de a avea un atac de cord sau un accident vascular cerebral.** 1. Mentineti o greutate optima, pierdeti în greutate daca sunteti supraponderal

Indiferent unde se afla depus excesul ponderal, puteti reduce riscul de a face HTA începând sa slabiti. Chiar pierderi ponderale mici sînt importante pentru a preveni HTA. Pentru a slabi trebuie sa mîncati mai putine calorii decît consumati. Dar nu trebuie sa exagerati cu dieta doar pentru a vedea cît de repede slabiti. Cea mai buna dieta este cea în care slabiti încet, pierzând 250 pâna la 500 de grame pe saptamîna. Puteti sa reusiti mâncând mai putin cu 500 calorii pe zi si fiind mai activi fizic. Va prezentam cîteva sfaturi privind dieta:**
 * Pe masura ce greutatea corpului creste tensiunea arteriala se mareste. Studiile au aratat ca persoanele supraponderale au sansa dubla sa dezvolte HTA comparativ cu cele normoponderale. Pastrându-va greutatea în limite normale realizati o premiza esentiala a sanatatii fizice si psihice. Nu este numai important** cât, **ci si** unde **se depoziteaza grasimile în exces. Forma corpului este mostenita de la parinti la fel precum culoarea ochilor. Unii au tendinta sa se îngrase pe abdomen altii de-a lungul soldurilor si pe coapse. Persoanele cu constitutie în "forma de mar", cu exces de grasime depusa în jurul mijlocului, au se pare un risc mai crescut de boala fata de persoanele în "forma de para", ce au depuneri pe solduri si coapse.

Alegeti alimente cu continut scazut în calorii si grasimi.

ALIMENTE SARACE ÎN GRASIMI Carne de pui sau curcan la cuptor, gratar sau fiarta (fara piele);peste; file de muschi fara grasime.
 * Grasimile contin un numar mare de calorii, asa ca reducînd consumul de grasimi reduceti si caloriile. Aceste alimente sunt: unt, margarina, carne grasa, brânza, prajeli, prajituri, bomboane, etc. Va prezentam o lista cu alimente cu continut scazut în grasimi pe care le puteti consuma cu încredere:

Lapte degresat, brânza nesarata.

Fructe si legume proaspete, congelate sau uscate.

Cereale si pâine cu continut redus de sare**

Alegeti alimente bogate în amidon si fibre.

ALIMENTE BOGATE ÎN FIBRE Fructe, legume, cereale, orez, mazare si fasole uscata. Limitati cantitatile. Pentru a slabi este importanta si cantitatea de alimente consumata. Micsorati portiile de mîncare. Cresteti activitatea fizica. Activitatea fizica consuma calorii. Împreuna cu o dieta echilibrata,va ajuta sa slabiti mai mult. Va prezentam câte calorii puteti consuma în timpul diferitelor activitati cotidiene: CALORII CONSUMATE ÎN ACTIVITATI FIZICE**
 * Acestea reprezinta un substituent excelent pentru grasimi, având un continut redus de calorii, dar bogat în vitamine si minerale.
 * Activitatea || Calorii consumate pe ora ||  ||
 * || Barbati || Femei ||
 * Activitati usoare (Curatatul casei,jucat golf sau oina) || 300 || 240 ||
 * Activitati moderate (Mersul pe jos 5-6 km, gradinaritul, mersul pe bicicleta 8-10 km, basket) || 460 || 370 ||
 * Activitati intense (Alergare usoara 15 km, fotbal, înot) || 730 || 580 ||
 * Activitati foarte intense (Alergare intensa 12 km, tenis, ski) || 920 || 740 ||

2 Sa fiti mai activi fizic.

SA FITI MAI ACTIV ÎN FIECARE ZI Sa folositi scarile în locul liftului. Sa coborati din autobuz cu o statie sau doua înainte de destinatie si sa mergeti pe jos restul drumului. Sa parcati masina mai departe de magazin, birou sau locul de munca. Sa munciti în gradina. Sa mergeti cu bicicleta. . Sa mergeti la dans. Exercitiile mai viguroase aduc de asemenea beneficii. Ajuta la revigorarea plamânilor sau inimii si va protejeaza de bolile cardiovasculare. Activitati ca înotul, alergarea, saritul corzii, sunt numite aerobic. Aceasta înseamna ca organismul foloseste oxigen pentru a produce energia necesara. Exercitiile aerobice va ajuta inima si plamânii daca sunt facute la intensitatea necesara, pentru cel putin 30 de minute, de trei sau patru ori pe saptamîna. Daca nu aveti 30 min. pentru o pauza, atunci munciti în gradina doua perioade de câte 15 min. sau trei perioade de câte 10 min. Majoritatea persoanelor nu trebuie sa se prezinte la medic înainte de a începe un astfel de program gradual. Dar daca suferiti de o afectiune cardiaca ca de exemplu HTA; daca simtiti dureri în zona pieptului sau umerilor; daca sunteti slabit si ametit; daca ramâneti fara respiratie dupa eforturi de mica intensitate; ori sunteti în vârsta si nu ati facut miscare fizica niciodata, trebuie sa va adresati medicului înainte de a începe o activitate fizica regulata. Un __exemplu de program__ ce v-ar putea ajuta, se afla la sfârsitul acestui capitol.**
 * Activitatea fizica regulata va reduce riscul de a suferi afectiuni cardiace, va reduce nivelul de colesterol din sânge, va creste nivelul de HDL-colesterol (colesterolul "bun" care nu se depune pe artere), si va ajuta sa scadeti tensiunea arteriala. Persoanele active au un risc cu 50% mai scazut de a face HTA, fata de persoanele sedentare. Nu trebuie sa fiti un maratonist pentru a putea beneficia de pe urma activitatii fizice. Chiar activitati usoare, efectuate zilnic, va pot fi de folos. Va prezentam câteva exemple:

3 Alegeti alimente cu continut scazut în sare si sodiu.

Persoanele ce sufera de HTA reduc consumul de sare, reusind o scadere a valorilor tensionale.Afro-americanii si vârstnicii sînt mult mai afectati de consumul de sare. Deoarece nu exista un mod exact de a afla persoanele ce vor suferi de pe urma consumului de sodiu, este de preferat o limitare a consumului de sare pentru a prevenii HTA. Toate persoanele pot consuma în jur de 6 grame de sare pe zi, echivalentul a 2400 miligrame de sodiu. Aceasta reprezinta o lingurita de sare de masa. Nu uitati sa tineti cont de toate alimentele cu continut de sare din dieta zilnica. Americanii consuma 4000-6000 miligrame sodiu pe zi si în functie de apetitul personal trebuie sa ne asteptam la valori similare si pentru români.Cu totii trebuie sa reducem consumul de sodiu. În tabelul urmator veti putea observa cîteva alimente si continutul lor în sodiu. SODIUL ÎN ALIMENTATIE CARNE, PASARE, PESTE, CRUSTACEE OUA LACTATE VEGETALE PÎINE, CEREALE, PASTE, SÎMBURI SI SEMINTE USCATE FRUCTE GRASIMI SI ULEIURI CONDIMENTE CARNE, PASARE, PESTE, CRUSTACEE Carne proaspata (porc,vaca,miel,vitel), pasare, peste file, 90 grame (90) Crustacee, 90 grame (100-325) Sunca presata, 60 grame (750) OUA Ou întreg (65) Concentrat de ou, 1/4 de ceasca=un ou (80-120)**
 * De obicei consumam mai multa sare (clorura de sodiu) decât avem nevoie.

LACTATE


 * //Lapte//

Frisca, 1ceasca(125) Smîntîna sarata, 1 ceasca(260)
 * Lapte simplu, 1 ceasca(120)

//Brînzeturi//

Brînza cu continut scazut în grasime, 30 grame (150)
 * Brînza elvetiana, 30 grame (75)
 * Brînza cheddar, 30 grame (175)
 * Brînza topita, 30 grame (395)

//Iaurt//

Iaurt cu fructe sau arome, cu grasime sau fara,240 grame (120-150) Iaurt cu grasime sau fara, 240 grame (160-175) VEGETALE Legume proaspete sau congelate, fara sare, 1/2 de ceasca (70) Legume conservate fara sosuri, 1/2 de ceasca (55-470) Suc de rosii, conservat, 3/4 de ceasca (660) PÎINE,CEREALE,PASTE, SÎMBURI SI SEMINTE USCATE Pîine Pîine, o felie (110-175) Briose englezesti, o briosa (260) Biscuiti crocanti, în functie de suprafata
 * Iaurt simplu, 240 grame (105)
 * Legume conservate cu sosuri, vezi eticheta

//Cereale//

Cereale gata preparate pentru consumat, de tip Nestle, Granola etc, 1/2 de ceasca (5-310)

//Cereale prajite//

Cereale prajite fara sare, 1/2 de ceasca (<5) Cereale prajite instant, 3/4 de ceasca (180)

//PASTE//

Paste nesarate, 1/2 de ceasca (<10) Paste gatite cu diferite sosuri, 1/2 de ceasca (250-390)

//SÎMBURI SI SEMINTE USCATE//

Unt de arahide nesarat,o lingura (<10) Unt de arahide cu sare,o lingura (150) Seminte uscate prajite nesarate, 1/2 de ceasca (<5) Seminte uscate conservate sarate, 1/2 de ceasca (350-590) FRUCTE Fructe proaspete, congelate, conservate, 1/2 de ceasca (<10) GRASIMI SI ULEIURI Ulei floarea soarelui, o lingurita (0) Margarina nesarata, o lingurita (5) Margarina sarata, o lingurita (50) CONDIMENTE Mustar, sos chili, sos iute, o lingurita (35-65) Salsa, sos tartar, o lingura (85-205) Sare, o lingurita (390) Sos de soia, desarat, o lingura (600) Sos de soia, o lingura (1030) _*Continut crescut de sodiu în cazul alimentelor saturate în grasimi sau colesterol. Va puteti deprinde sa consumati mai putina sare fara a crea un disconfort din aceasta. Iata câteva indicatii: Verificati etichetele alimentelor pentru a vedea continutul lor în sodiu. Cautati produse pe care este inscriptionat "sodium free", "very low sodiu", "light in sodiu", "reduced or less sodiu", ceea ce reprezinta alimente cu continut scazut sau absent de sodiu. Cumparati legume proaspete, congelate, sau conservate fara sare. Acelasi lucru este valabil pentru carnea de pasare, peste, porc sau vita. Gatiti cerealele, pastele fara sare. Evitati cerealele, pastele, orezul cu diferite arome, deoarece pot contine sare în plus.**
 * Unt nesarat, o lingurita (1)
 * Unt sarat, o lingurita (25)
 * Maioneza, o lingura (80)

Alegeti pe cît posibil alimente semipreparate sau gata preparate cu continut scazut de sodiu. 4 Daca sunteti consumator de bauturi alcoolice, fiti moderati

Iata ce se întelege printr-un pahar: - 30 ml whiskey pîna la 50 ml alte bauturi spirtoase mai slabe, - 140 ml vin, - 340 ml bere. Ati auzit probabil ca putin alcool este bun pentru sanatate sau ca în cantitati mici scade presiunea sangvina si lungeste viata în comparatie cu cei ce consuma cantitati mari de alcool. Sau ca vinul previne depunerea grasimilor în pereti arterelor. Chiar daca toate acestea ar putea fi adevarate trebuie cunoscut si reversul medaliei: prea mult alcool duce la alte suferinte organice precum boli ale ficatului, pancreasului, inimii sau creierului. Deci trebuie sa reduceti consumul de alcool.**
 * Consumul mare de alcool poate creste tensiunea arteriala. Astfel, în cazul în care consumati bauturi alcoolice limitati-va la maximul 2 pahare de zi, pentru femei chiar 1 pahar pe zi.

Ce altceva ar putea prevenii hipertensiunea arteriala? Suplimente dietetice: Potasiu, Calciu, Magneziu, Untura de peste.

Calciu. Persoanele care consuma putin calciu pot suferii de HTA. Totusi administrarea de tablete cu calciu nu previne HTA. Este recomandata o cantitate de 800 miligrame de calciu în dieta zilnica a unui adult (pentru femeile însarcinate sau care alapteaza necesarul este mai mare). Laptele, iaurtul, brânza sînt surse bogate de calciu. Alimentele cu continut scazut de grasimi sînt chiar mai bogate în calciu decât alimentele bogate în grasimi. Magneziu. Medicii recomanda suplimentarea dietei zilnice de magneziu pentru a preveni HTA. Se gaseste în cantitati crescute în nuci, seminte, grâu. Untura de peste. În grasimea unor pesti ca somonul se gasesc o serie de compusi lipidici care pot reduce HTA dar ar caror rol nu este bine cunoscut. Totusi, administrarea de pilule cu untura de peste nu este indicata datorita numarului crescut de calorii. Este indicat consumul de peste slab, proaspat, nesarat.
 * Potasiul. Consumând alimente bogate în potasiu puteti fi protejati de a dezvolta HTA. În majoritatea cazurilor obtinem cantitatea necesara de potasiu din dieta zilnica, astfel încât o suplimentare nu este necesara. Iata o lista de alimente bogate în potasiu:**
 * SURSE DE POTASIU ||
 * Muschi de porc Carne de vitel Somn ||
 * Cod Pastrav ||
 * Lapte Iaurt ||
 * Fasole verde Sâmburi si seminte uscate ||
 * Caise Piersici Banane ||
 * Prune si suc de prune Suc de portocale ||
 * Rosii Spanac ||
 * Cartofi Dovleac ||
 * Cartofi Dovleac ||

Alti factori.

Cofeina. Bauturi ce contin cofeina precum cafea, ceai negru, racoritoare pot creste tensiunea arteriala, dar numai temporal. Daca nu sunteti sensibili la cofeina, nu sunteti obligati sa limitati consumul de cofeina. Stresul. Stresul poate induce cresterea tensiunii arteriale si în timp poate duce la HTA. Este astfel normal ca tehnici de relaxare, meditatie, sa ajute la prevenirea HTA. Cu toate acestea este indicat sa se evite stresul psihic pe cît posibil.**
 * Grasimi, carbohidrati, proteine. Pentru sanatatea generala a organismului este crucial sa limitati consumul de grasimi, în special grasimile saturate. Acestea cresc nivelul colesterolului în sânge, la rândul sau reprezentând un factor de risc pentru bolile cardiovasculare.

Recapitulare. Sa recapitulam în final factorii implicati cu certitudine în prevenirea HTA: Mentineti o greutate optima, pierdeti în greutate daca sunteti supraponderali.

Fiti mai activi fizic.

Alegeti alimente cu continut scazut în sare si sodiu.

Consumati alcool în cantitate moderata.

Urmarind acest ghid puteti reduce sau prevenii HTA de-a lungul vietii, implicit puteti limita riscul de a dezvolta boli cardiovasculare sau accidente vasculare cerebrale. [|__EXEMPLU DE PROGRAM__] 5 minute || Mers normal 5 minute || 15 minute || Saptamâna 13 si în continuare: Verificati-va periodic pulsul pentru a vedea daca va aflati în zona tinta a exercitiului Gradual, cresteti perioada de mers rapid de la 30 la 60 minute. Obiectivul este sa obtineti beneficii pe termen lung în sanatate si sa va faca placere miscarea. La sfârsitul exercitiului luati-va pulsul si comparati-l cu valorile optime din tabelul urmator: Lup Stefania cls a VII a A
 * || Timpul de încalzire || Zona tinta de exercitiu * || Timpul de relaxare final || Total ||
 * Saptamîna 1 ||  ||   ||   ||   ||
 * Sesiunea A || Mers normal 5 minute || Mers rapid
 * Sesiunea B || Repeta dupa model ||  ||   ||   ||
 * Sesiunea C || Repeta dupa model ||  ||   ||   ||
 * Continuati cu trei sesiuni de exercitii pe saptamâna. Daca va simtiti obosit într-o saptamâna, repetati programul pentru înca o saptamâna. Nu este obligatoriu sa terminati programul de 12 saptamâni. ||  ||   ||   ||   ||
 * Saptamâna 2 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 7 minute || Mers normal 5 minute || 17 min. ||
 * Saptamâna 3 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 9 minute || Mers normal 5 minute || 19 min. ||
 * Saptamâna 4 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 11 minute || Mers normal 5 minute || 21 min. ||
 * Saptamâna 5 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 13 minute || Mers normal 5 minute || 23 min. ||
 * Saptamâna 6 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 15 minute || Mers normal 5 minute || 25 min. ||
 * Saptamâna 7 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 18 minute || Mers normal 5 minute || 28 min. ||
 * Saptamâna 8 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 20 minute || Mers normal 5 minute || 30 min. ||
 * Saptamâna 9 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 23 minute || Mers normal 5 minute || 33 min. ||
 * Saptamâna 10 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 26 minute || Mers normal 5 minute || 36 min. ||
 * Saptamâna 11 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 28 minute || Mers normal 5 minute || 38 min. ||
 * Saptamâna 12 || Mers normal 5 minute || Mers rapid 30 minute || Mers normal 5 minute || 40 min. ||
 * Iata cum trebuie sa verificati zona tinta de exercitiu, practic numarul de batai ale inimii pe minut:
 * Vârsta || Zona tinta a exercitiului ||
 * 20 Ani || 100-150 batai pe minut ||
 * 25 Ani || 98-146 batai pe minut ||
 * 30 Ani || 95-142 batai pe minut ||
 * 35 Ani || 93-138 batai pe minut ||
 * 40 Ani || 90-135 batai pe minut ||
 * 45 Ani || 88-131 batai pe minut ||
 * 50 Ani || 85-127 batai pe minut ||
 * 55 Ani || 83-123 batai pe minut ||
 * 60 Ani || 80-120 batai pe minut ||
 * 65 Ani || 78-116 batai pe minut ||
 * 70 Ani || 75-113 batai pe minut ||