Alimente+de+origine+vegetala+-Socaci+Denisa

Stiti ce alimente trebuie sa consumati pentru a fi sanatosi si pentru a nu va imbolnavi? Sfaturile privind dieta sunt variate si uneori chiar contradictorii, ceea ce va poate induce in eroare. Acest ghid, creat de medicii nutritionisti, are drept scop promovarea sanatatii si prevenirea bolilor. Ghidul contine lista nutrientilor recomandati si cantitatile in care pot fi consumati. Consultati-l pentru a putea adopta o dieta sanatoasa. ||  ||  Glucidele sunt sursa principala de energie a organismului. Glucidele complexe se gasesc in legume, cereale si in legumele amilacee, de pilda cartofii, mazarea si porumbul. ||
 * **[|Glucidele]**

Proteinele sunt esentiale in viata oamenilor. Pielea, oasele, muschii si tesuturile organelor interne contin proteine, la fel si sangele, hormonii si enzimele. Proteinele se gasesc in numeroase alimente de origine vegetala.. . ||
 * **[|Proteinele]**

Grasimile contribuie la absorbtia vitaminelor esentiale, mentin structura si functionarea membranelor celulare si asigura integritatea sistemului imunitar. Ele reprezinta o sursa concentrata de energie. .. ||
 * **[|Grasimile]**

Colesterolul este vital in structura si functionarea tuturor celulelor, dar este si principala substanta din depunerile de grăsimi (plăci de aterom) care se dezvolta in artere. ||
 * **[|Colesterolul]**

 Grasimile saturate se gasesc adesea in produsele de origine animala, precum carnea rosie, de pasare, unt si lapte integral. Alte alimente bogate... ||
 * **[|Grasimile saturate]**

Fibrele sunt componentele alimentelor de origine vegetala pe care stomacul nu le digera sau absorbi. Sunt clasificate in doua tipuri de baza: solubile si insolubile. Fibrele insolubile cresc volumul bolului fecal si previn constipatia.... ||
 * **[|Fibrele]**

 Functiile fiziologice ale produselor alimentare Fiziologia digestiei În afară de oxigen toate celelalte substanţe necesare organismului provin din [|alimente] care se găsesc în [|mediul] Fermenţii digestivi împart moleculele proteinelor, glucidelor şi grăsimilor din alimentelor în fragmente mai mici şi mai simple care pot să străbată bariera mucoasei intestinale şi să treacă în sânge. Peretele intestinului apără [|mediul] intern de invazia moleculelor proprii ţesuturilor altor fiinţe vegetale sau animale. După digestia intestinală fracţiunile de [|proteine] care provin din carnea animalelor sau din vegetale nu mai au nimic specific şi caracteristic fiinţelor de la care au provenit; numai după această transformare substanţele din [|alimente] Bariera pe care o constituie mucoasa intestinală între [|mediul] extern şi organism nu e întotdeauna de nestrăbătut; ea lasă să pătrundă uneori proteinele [|animale] sau vegetale netransformate şi care constituie substanţe ea lasă să pătrundă uneori proteinele [|animale] sau vegetale netransformate şi care constituie substanţe străine pentru om. Aşa se explică fenomenul de sensibilizare şi de intoleranţă la unele substanţe alimentare; în aceste situaţii organismul omului reacţionează printr-o serie întreagă de modificări locale sau generale încadrate în [|limbajul] general în noţiunea de alergie sau idiosincrazie care înseamnă de fapt o reactivitate modificată a organismului faţă de unii agenţi externi. înconjurător sub forme foarte variate, forme în care nu pot fi trimise la ţesuturi şi folosite de organism. Alimentele trebuie să fie transformate din punct de vedere fizic şi chimic prin digestie, pentru a fi primite şi integrate în organismul omenesc. Ele sunt fărâmiţate şi tratate succesiv de salivă, sucul gastric, secreţiile pancreasului, ficatului şi mucoasei intestinale. sunt absorbite şi integrate în ţesuturile omului devenind substanţe proprii şi specifice fiinţei umane.  Metabolismul şi nutriţia Schimbul permanent de substanţe şi [|energie] dintre organism şi [|mediu] se numeşte metabolism şi reprezintă funcţia fundamentală a vieţii. Încetarea metabolismului determină moartea organismului. Pentru a elibera [|energia] ce se găseşte acumulată în substanţele alimentare au loc în organism reacţii chimice, enzimatice în urma cărora rezultă şi substanţe care vor fi eliminate în [|mediul] extern. [|energia] intrată în organism nu se pierde ci se transformă şi se întoarce în [|mediu] sub alte forme.  Glucidele se găsesc în proporţie mare în alimentele de origine vegetală (Grâu, porumb, orez, fructe, legume, zahăr, miere) şi în cantitate mică în cele de origine animală (lapte, carne); în [|alimente] ele se găsesc cu structură chimică diferită unele cu moleculă mică, monozaharide (glucoză, galactoză) şi altele cu moleculă dublă, dizaharide (maltoză, lactoză) şi în sfârşit altele cu molecula foarte mare, polizaharide (amidon, glicogen, celuloză). Glucidele nu pot fi absorbite în organism decât în urma digestiei care le transformă în monozaharide, singurele capabile să străbată bariera intestinală, să treacă în sânge şi să ajungă la ficat. Aici o parte se transformă prin sinteză în glicogen ca substanţă de rezervă, iar o altă parte trece în circulaţia generală pentru a fi folosite la nivelul ţesuturilor şi organelor (figura 1).  Glucidele intră în compoziţia citoplasmei şi din ele se eliberează aproximativ 60% din totalul energiei consumate de organism (1 g glucoză eliberează 4,1 kcal). Eliberarea de [|energie] se face prin oxidarea glucidelor la nivelul citoplasmei şi transformarea lor până la apă şi dioxid de carbon. La nevoie şi glicogenul de rezervă din ficat poate fi transformat în glucoză (monozaharid) şi trecut în sânge pentru consum. Nivelul glucozei în sânge este menţinut constant 1-1,5 g%0. Când glucidele sunt în exces ele se pot transforma în grăsimi şi se depun ca atare în organism.  Glucidele trebuie să fie în cantitate de 300-400 g/zi, crescând la cei care depun eforturi fizice până la 500-600 g/zi. Lipidele se găsesc în proporţie mare în alimentele de origine animală (unt, slănină, carne de porc) şi în unele fructe (alune, nuci). Ele n pot fi absorbite în organism decât după ce au fost descompuse în [|timpul] digestiei sub formă de glicerină şi acizi graşi. Aceştia trec în circulaţia limfatică şi sanguină resintezizându-se sub formă de grăsimi spe4cifice omului; la nivelul citoplasmei celulare sunt oxidate până la bioxid de carbon şi apă, eliberându-se o mare cantitate de [|energie] (1 g de grăsime eliberează 9,8 kcal.). Altă parte din aceste grăsimi se depozitează ca material de rezervă în celulele adipoase de sub piele sau în jurul unor organe (rinichi, intestin) de unde sunt mobilizate şi folosite la nevoie. Necesarul de lipide e de 2-3 g/kg corp în 24ore, dar poate creşte la 4-5 g/kg corp în caz de efort fizic intens sau climă rece (figura 2).  Proteinele se găsesc în [|alimente] de origine animală (carne, ouă, lapte) şi vegetală (fasole, mazăre, linte, soia, etc.). Cele de origine animală se asimilează mai uşor în organism decât cele de origine vegetală. Proteinele sunt substanţe fundamentale pentru buna funcţionare a organismului, ele nu pot lipsi din alimentaţie. Pe lângă rolul lor energetic ele au în special rol plastic (formator) contribuind la creşterea organismului şi la refacerea ţesuturilor distruse prin funcţionarea şi [|uzura] Nevoile de protide sunt mai crescute la copii: 3,5 g/kg corp pe 24 ore, decât la adult 2 g/kg corp pe 24 ore. Deoarece la primii procesele plastice (formatoare) ale organismului sunt mai intense. organismului; de asemenea ele intră în alcătuirea hormonilor, fermenţilor, enzimelor şi anticorpilor care au rol important în funcţionarea şi apărarea organismului. Moleculele mari de protide sunt desfăcute prin acţiunea fermenţilor, a diferitelor segmente ale tubului digestiv în aminoacizi, singura formă capabilă să străbată mucoasa intestinală şi să treacă în sânge; aceştia ajung la celule şi sunt folosiţi pentru sinteza protidelor proprii fiinţei umane; prin metoda atomilor marcaţi s-a constatat că în timp toate protidele celulare sunt reînnoite; altă parte din aminoacizi e oxidată până la bioxid de carbon şi apă, eliberându-se energie: 1 g de proteină eliberează 4,1 kcal (sau e folosită pentru sinteza glucidelor şi lipidelor). Aminoacizii nu se depun sub formă de rezervă (figura 3).

<span style="color: rgb(233, 43, 141)">Functiile fiziologice ale produselor alimentare Fiziologia digestiei In afara de oxigen toate celelalte substante necesare organismului provin din alimente care se gasesc in mediul inconjurator sub forme foarte variate, forme in care nu pot fi trimise la tesuturi si folosite de organism. Alimentele trebuie sa fie transformate din punct de vedere fizic si chimic prin digestie, pentru a fi primite si integrate in organismul omenesc. Ele sunt faramitate si tratate succesiv de saliva, sucul gastric, secretiile pancreasului, ficatului si mucoasei intestinale. Fermentii digestivi impart moleculele proteinelor, glucidelor si grasimilor din alimentelor in fragmente mai mici si mai simple care pot sa strabata bariera mucoasei intestinale si sa treaca in sange. Peretele intestinului apara mediul intern de invazia moleculelor proprii tesuturilor altor fiinte vegetale sau animale. Dupa digestia intestinala fractiunile de proteine care provin din carnea animalelor sau din vegetale nu mai au nimic specific si caracteristic fiintelor de la care au provenit; numai dupa aceasta transformare substantele din alimente sunt absorbite si integrate in tesuturile omului devenind substante proprii si specifice fiintei umane. Bariera pe care o constituie mucoasa intestinala intre mediul extern si organism nu e intotdeauna de nestrabatut; ea lasa sa patrunda uneori proteinele animale sau vegetale netransformate si care constituie substante ea lasa sa patrunda uneori proteinele animale sau vegetale netransformate si care constituie substante straine pentru om. Asa se explica fenomenul de sensibilizare si de intoleranta la unele substante alimentare; in aceste situatii organismul omului reactioneaza printr-o serie intreaga de modificari locale sau generale incadrate in limbajul general in notiunea de alergie sau idiosincrazie care inseamna de fapt o reactivitate modificata a organismului fata de unii agenti externi. Metabolismul si nutritia Schimbul permanent de substante si energie dintre organism si mediu se numeste metabolism si reprezinta functia fundamentala a vietii. Incetarea metabolismului determina moartea organismului. Pentru a elibera energia ce se gaseste acumulata in substantele alimentare au loc in organism reactii chimice, enzimatice in urma carora rezulta si substante care vor fi eliminate in mediul extern. Energia intrata in organism nu se pierde ci se transforma si se intoarce in mediu sub alte forme. Glucidele se gasesc in proportie mare in alimentele de origine vegetala (Grau, porumb, orez, fructe, legume, zahar, miere) si in cantitate mica in cele de origine animala (lapte, carne); in alimente ele se gasesc cu structura chimica diferita unele cu molecula mica, monozaharide (glucoza, galactoza) si altele cu molecula dubla, dizaharide (maltoza, lactoza) si in sfarsit altele cu molecula foarte mare, polizaharide (amidon, glicogen, celuloza). Glucidele nu pot fi absorbite in organism decat in urma digestiei care le transforma in monozaharide, singurele capabile sa strabata bariera intestinala, sa treaca in sange si sa ajunga la ficat. Aici o parte se transforma prin sinteza in glicogen ca substanta de rezerva, iar o alta parte trece in circulatia generala pentru a fi folosite la nivelul tesuturilor si organelor (figura 1). Glucidele intra in compozitia citoplasmei si din ele se elibereaza aproximativ 60% din totalul energiei consumate de organism (1 g glucoza elibereaza 4,1 kcal). Eliberarea de energie se face prin oxidarea glucidelor la nivelul citoplasmei si transformarea lor pana la apa si dioxid de carbon. La nevoie si glicogenul de rezerva din ficat poate fi transformat in glucoza (monozaharid) si trecut in sange pentru consum. Nivelul glucozei in sange este mentinut constant 1-1,5 g%0. Cand glucidele sunt in exces ele se pot transforma in grasimi si se depun ca atare in organism. Glucidele trebuie sa fie in cantitate de 300-400 g/zi, crescand la cei care depun eforturi fizice pana la 500-600 g/zi. Lipidele se gasesc in proportie mare in alimentele de origine animala (unt, slanina, carne de porc) si in unele fructe (alune, nuci). Ele n pot fi absorbite in organism decat dupa ce au fost descompuse in timpul digestiei sub forma de glicerina si acizi grasi. Acestia trec in circulatia limfatica si sanguina resintezizandu-se sub forma de grasimi spe4cifice omului; la nivelul citoplasmei celulare sunt oxidate pana la bioxid de carbon si apa, eliberandu-se o mare cantitate de energie (1 g de grasime elibereaza 9,8 kcal.). Alta parte din aceste grasimi se depoziteaza ca material de rezerva in celulele adipoase de sub piele sau in jurul unor organe (rinichi, intestin) de unde sunt mobilizate si folosite la nevoie. Necesarul de lipide e de 2-3 g/kg corp in 24ore, dar poate creste la 4-5 g/kg corp in caz de efort fizic intens sau clima rece (figura 2).Proteinele se gasesc in alimente de origine animala (carne, oua, lapte) si vegetala (fasole, mazare, linte, soia, etc.).

<span style="color: rgb(87, 130, 0)"> <span style="color: rgb(223, 167, 48)"> Fructele sunt alimente de origine vegetala, apreciate din punct de vedere nutritiv prin continutul lor bogat in glucide, saruri minerale, vitamine si acizi organici... [|Mai mult...]

<span style="color: rgb(92, 26, 199)"> Fructele

Fructele sunt alimente de origine vegetala, apreciate din punct de vedere nutritiv prin continutul lor bogat in glucide, saruri minerale, vitamine si acizi organici. Ca structura, fructele sunt formate din epicarp, mezocarp si endocarp, care impreuna formeaza pericarpul. Epicarpul (pielita) reprezinta stratul exterior, format din multe celule plate in care se gasesc materii colorate si aromate. La unele fructe, stratul exterior este lucios si cu aspect cerat. Mezocarpul (pulpa) este format din celule poliedrice care contin suc si intre care se gasesc spatii libere ce contin un amestec gazos. Endocarpul reprezinta partea care inveleste semintele si poate sa fie format din loji seminale (mere, pere, gutui, etc.) sau dintr-un invelis tare, lemnos, care formeaza samburele (caise, prune, piersici, cirese, etc.). Fructele se clasifica dupa mai multe criterii, care depind de structura, gust, aroma, etc. <span style="color: rgb(138, 15, 15)">__Dupa structura, fructele se grupeaza in:__ - **//fructe semintoase//** (bace false), care sunt carnoase, au semintele inchise in compartimente cu pereti pergamentosi (//mere, pere, gutui, citrice//); - **//fructe samburoase//** (drupe), caracterizate prin pulpa suculenta si sambure tare care inchide in interior samanta (//caise, prune, piersici, visine, cirese//, etc.); - **//fructele arbustilor si semiarbustilor fructiferi//** (bace adevarate si false), care au pulpa zemoasa, suculenta si cu seminte mici raspandite in pulpa fructului (//fragi,// //capsuni, zmeura, smochine, coacaze, agrise si afine//); - **//fructe nucifere//**, formate numai din endocarp si seminte, deoarece mezocarpul se desprinde inainte de recoltare. Din aceasta grupa fac parte: //nucile, alunele,// //migdalele, fisticul, arahidele//. <span style="color: rgb(113, 19, 216)">__Dupa gust si aroma, fructele se grupeaza in:__ - **//citrice//** (//lamai, portocale, mandarine, grepfruit, chitra//); - **//acidulate//** (//mere, pere, caise, prune, piersici, visine, cirese, fragi, capsuni,// //zmeura, mure//); - **//astringente//** (//gutui, coarne, afine//); - **//zaharoase//** - amidoniase (//banane, castane//); - **//uleioase//** (//nuci, alune, migdale, arahide, fistic//); <span style="color: rgb(233, 32, 228)">__Dupa continutul in substante nutritive, fructele se impart in:__ - **//fructe zaharate sau carnoase//**, caracterizate prin continut mare in apa (75-90%), in glucide (glucoza, fructoza, zaharoza, celuloza) si sarace in lipide si protide. Aceste fructe mai contin substante pectice (proprietate de a forma jeleuri), acizi organici (malic, tartic si citric), saruri minerale (sodiu, potasiu, calciu, fosfor, fier asimilabil, iod, etc.), vitamine hidrosolubile in special B1, B2, C (citrice); - **//fructe amilacee//**, bogate in amidon si sarace in zahar (banane, castane); - **//fructe oleaginoase//**, cu un continut mare in lipide si mic in apa si glucide (nuci, alune, arahide, migdale). <span style="color: rgb(80, 130, 33)">**Rolul fructelor in organism** In organism fructele au rol deosebit, contribuind la realizarea in bune conditii si a proceselor metabolice, la mentinerea sanatatii. Rolul fructelor in organism se caracterizeaza prin: - **//actiune alcalinizanta//**, care rezulta prin arderea acizilor organici cu formare de carbonati alcalini si baze; - **//actiune mineralizanta//**, datorita continutului in substante minerale; de aceea se indica in anemii, decalcifieri, etc.; - **//actiune vitaminizanta//**, prin aportul crescut in vitamine. In fructe se gasesc urmatoarele vitamine: - vitamina A, in: //citrice, ananas, curmale, caise, mere, pere, migdale, nuci//, etc.; - vitamina B1, in: //citrice, struguri, mere, pere, banane, nuci, migdale//; - vitamina B2, in: //citrice, struguri, mere, pere, banane, caise, nuci, arahide,// //castane//; - vitamina C, in : //citrice, banane, afine, mere, pere,// etc.; - vitamina E, in: //masline, nuci, migdale//. <span style="color: rgb(237, 229, 59)"> Unele fructe, ca si legumele, mai au si alte actiuni specifice, ca de exemplu: - **//actiune laxativa//**, datorita continutului in celuloza, acizi organici, glucide, etc.; - **//actiune colagoga//**, de stimulare a functiilor hepatice; - **//actiune constipanta//**, fructele care contin tanin in cantitate mare, ca: afine, coarne; - **//actiune diuretica//** datorita continutului mare de apa si potasiu.
 * Clasificarea fructelor**

<span style="color: rgb(240, 130, 36)"> Alergenii din alimentele de origine animala <span style="color: rgb(240, 130, 36)">Potrivit unui studiu realizat de cercetatori de la Institute of Food Research din Norwich in colaborare cu cei de la <span style="color: rgb(71, 225, 240)">Universitatea de Medicina din Viena, asemanarea dintre proteinele din alimentele de origine animala si cele umane poate determina aparitia alergiei la om. <span style="color: rgb(42, 36, 188)"> Teoretic toate proteinele au un potential alergen, dar studiul a descoperit ca in realitate capacitatea proteinelor animale din alimente de a deveni alergeni depinde de diferentierea fata de proteinele echivalente din corpul uman.

<span style="color: rgb(240, 15, 15)"> Asa se explica de ce persoanele care sunt alergice la laptele de vaca pot tolera adeseori laptele de iapa insa nu si pe cel de capra. Proteinele din laptele de iapa sunt in proportie de 66% identice cu cele din laptele uman in timp ce proteinele alergene din laptele de vaca si capra sunt in proportie de 53% identice cu cele din laptele uman. Concluziile studiului au fost ca doar proteinele animale care sunt identice in proportie mai mica de 54% cu cele umane pot determina alergii. <span style="color: rgb(55, 224, 26)"> Laptele de vaca si ouale de gaina sunt cel mai adesea implicate in aparitia alergiilor la copii, in timp ce la adulti cele mai alergenice alimente sunt carnea de peste si alte alimente de origine marina. Cercetatorii au reusit sa clasifice majoritatea alergenilor de origine animala in trei clase de proteine. Tropomiozinele, proteine din tesutul muscular, sunt cea mai importanta familie. <span style="color: rgb(53, 87, 222)"> Tropomiozinele de la mamifere, pesti si pasari sunt identice in proportie de peste 90% cu cel putin o tropomiozina umana si nici una nu a fost implicata pana in prezent in declansarea reactiilor alergice la om. In schimb, tropomiozinele alergenice sunt cele de la nevertebrate precum insectele, crustaceele si nematodele care sunt doar in proportie de 55% identice cu cele umane.

<span style="color: rgb(255, 0, 237)"> Proteinele alimentare de origine animala sunt cele care dezvaluie limitele capacitatii sistemului imunitar uman de a face deosebirea intre proteinele proprii organismului si cele straine. Raspunsul imun la unele alimente alergene de origine animala cum ar fi tropomiozinele nevertebratelor este asemanator cu raspunsul autoimun si poate deveni o forma de raspuns autoimun astfel incat trebuie luat in considerare la dezvoltarea de noi terapii impotriva alergiilor.

POZE CU FRUCTE


 * [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:6R8E01YnIZqbcM:http://www.elegantgift.ro/img/flowers/thumbs/big/682_45b4f9bd594c8.jpg width="111" height="111" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.elegantgift.ro/img/flowers/thumbs/big/682_45b4f9bd594c8.jpg&imgrefurl=http://www.elegantgift.ro/produs/682/tarta_cu_fructe.html&h=250&w=250&sz=20&hl=ro&start=1&tbnid=6R8E01YnIZqbcM:&tbnh=111&tbnw=111&prev=/images%3Fq%3Dcu%2Bfructe%26gbv%3D2%26hl%3Dro"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:KAblg2lzNOyRGM:http://www.gradinamea.ro/_files/Image/articole/original/Tarta_cu_fructe.jpg width="121" height="93" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.gradinamea.ro/_files/Image/articole/original/Tarta_cu_fructe.jpg&imgrefurl=http://dulciuri.gradinamea.ro/Tarta_cu_fructe_3542_612_1.html&h=276&w=360&sz=22&hl=ro&start=2&tbnid=KAblg2lzNOyRGM:&tbnh=93&tbnw=121&prev=/images%3Fq%3Dcu%2Bfructe%26gbv%3D2%26hl%3Dro"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:3pWVusKO55lvOM:http://www.livrareflori.ro/images/traditionale/cos_cu_fructe2.jpg width="102" height="103" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://www.livrareflori.ro/images/traditionale/cos_cu_fructe2.jpg&imgrefurl=http://www.livrareflori.ro/traditionale.html&h=190&w=188&sz=10&hl=ro&start=11&tbnid=3pWVusKO55lvOM:&tbnh=103&tbnw=102&prev=/images%3Fq%3Dcu%2Bfructe%26gbv%3D2%26hl%3Dro"]] || [[image:http://tbn0.google.com/images?q=tbn:MFxqt5fu2MsUzM:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Carica_papaya_-_papaya_-_var-tropical_dwarf_papaya_-_desc-fruit.jpg/240px-Carica_papaya_-_papaya_-_var-tropical_dwarf_papaya_-_desc-fruit.jpg width="100" height="113" link="http://images.google.ro/imgres?imgurl=http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Carica_papaya_-_papaya_-_var-tropical_dwarf_papaya_-_desc-fruit.jpg/240px-Carica_papaya_-_papaya_-_var-tropical_dwarf_papaya_-_desc-fruit.jpg&imgrefurl=http://ro.wikipedia.org/wiki/Papaya&h=272&w=240&sz=50&hl=ro&start=4&tbnid=MFxqt5fu2MsUzM:&tbnh=113&tbnw=100&prev=/images%3Fq%3Dcu%2Bfructe%26gbv%3D2%26hl%3Dro"]] ||

POZE CU LEGUME


 * [[image:http://lh4.ggpht.com/bucatar/R3-keM1cEMI/AAAAAAAAA_E/8nL1JiXPsDI/s144/G7%20Legume%20mex%20cu%20ciuperci.JPG width="144" height="95" link="http://picasaweb.google.com/lh/searchbrowse?psc=G&filter=1&q=cu%20legume#13"]] || [[image:http://lh6.ggpht.com/bucatar/R3-kds1cELI/AAAAAAAAA-8/T-Nf94ERN9U/s144/G6%20Legume%20mex%20cu%20brocoli.JPG width="144" height="95" link="http://picasaweb.google.com/lh/searchbrowse?psc=G&filter=1&q=cu%20legume#14"]] ||