Profil+despre+materiale+textile+-+Kormos+Dian

__**Valorificarea materialelor plastice prin reprelucrare**__ Dezvoltarea continua a productiei si consumului de materiale plastice a determinat, asa cum s-a aratat, o crestere considerabila a cantitatilor de materiale secundare de acest tip. Acestea din urma se caracterizeaza printr-un continut energetic ridicat si capacitate mare de poluare a mediului ambiant, factori care justifica preocuparile intense pentru valorificare lor. Pentru a se ajunge la o evaluare corecta a posibilitatilor practice si economice de valorificare a SMP1, este necesar sa se ia in consideratie sursele acestora, natura chimica a polimerilor ce stau la baza lor, deosebirile dintre diferitele tipuri de produse din MP1, toti acesti factori contribuind la alegerea procedeelor de valorificare si domeniilor de utilizare a produselor care incorporeaza SMP1 sau sunt fabricate exclusiv din acestea __**Fibre naturale, artificiale si sintetice**__ Cele mai multe materiale textile utilizate de om mai ales pentru imbracaminte (tesuturi, tricotaje etc. ) sunt confectionate din fibre textile prin procedee mecanice de prelucrare: tesut, tricotat, impaslit etc., dupa o prealabila innobilare prin finisare: vopsire, antistatizare etc. Tricotaje Produsele tricotate sunt materiale textile formate din ochiuri legate elastic intre ele prin buclarea unuia sau mai multe fire intr-o anumita ordine in functie de contextura Toate aceste organe mobile impreuna formeaza un ambielaj motor.Acest ambielaj motor este format din sase organe mobile confectionate din diferite materiale si toate sunt in legatura una cu alta. Daca una din aceste organe mobile nu ar fi, nu s-ar putea transforma miscarea rectilinie – alternativa a pistonului in miscare de rotatie a arborelui cotit care pune in functionare automobilul. Comertul exterior al Romaniei cuprinde toate bunurile materiale care se schimba intre Romania si alte tari, avand ca obiect: importul de marfuri direct pentru consum; marfurile importate scoase din antrepozitele vamale sau zonele libere pentru a fi puse in consum; exportul de produse nationale, precum si exportul de marfuri importate declarate pentru consumul intern. __**Ceramica**__ Ceramica constituie o grupa importanta de marfuri care cuprinde o gama larga de produse: articole de menaj, articole decorative, obiecte ceramice sanitare, materiale de constructii de finisaj (placi ceramice), materiale de constructii (caramizi, tigle, tevi�), ceramica tehnica si altele. Marfurile de portelan si faianta romanesti se exporta in multe tari, iar marcile de portelan romanesc sunt cunoscute si in afara granitelor. __**Canepa**__ pentru fibra \\\"Cannabis Sativa\\\" este o planta folosita din vechi timpuri pentru imbracaminte si alte articole gospodaresti. Dovezile arheologice o atesta din anii 7000 - 8000 I. Hr. Pe teritoriul Romaniei, cultura canepii a fost inlesnita de sciti incepand cu secolul VII I. Hr. Herodot mentioneaza indeletnicirea femeilor dace in realizara de imrcaminte si decoratiuni in gospodarie. Dacii au folosit canepa si la vindecarea ranilor si arsurilor cu cataplasma din inflorescenta.
 * Organele mobile, constructie, functionare, intretinere si repararea defectiunilor**
 * comertul exterior al romaniei cu slovenia**

Traditia cultivarii si prelucrarii canepii in sistem gospodaresc s-a mentinut in unele zone pana in zilele noastre (pozele 1-8). Pana in anul 1989 Romania ocupa primil loc in Europa cultivand 56-70% din productia totala si locul 4 in lume (45.000 ha) pentru ca sa ajunga in 1994 la numai 800 ha. Necesitatea relansarii acestui domeniu decurge din avantajele culturii si insusirile deosebite ale fibrei.

Canepa romaneasca are cel mai mic continut de substanta drog din lume - maxim 0,02%. - Este buna premergatoare multor culturi agricole (asolament). - Productie mare de planta: 7.000-10.0000 kg/ha. - Productie mare de fibra: 3.000 kg/ha. - Tehnologie simpla.

- Cheltuieli relativ scazute. - Nu se erbicideaza si nu se praseste - determina distrugerea buruienilor prin inabusire. - Are foarte putine boli, in cazuri foarte rare necesita tratamente. - Fertilizeaza organic solul. - Este o planta ecologica. =Fibrele sintetice= Una dintre necesitatile vitale ale fiintei umane din toate timpurile a fost ca, pe langa asigurarea hranei, sa-si procure si materialele necesare confectionarii imbracamintei. In acest scop, ca si in alte cazuri, omul s-a adresat naturii. Prin incercari, timp de mii si mii de ani, el a reusit sa identifice diferite materiale adecvate acestui tel si sa elaboreze tehnologiile necesesare prelucrarii lor.

Astfel au intrat in circuitul economic o serie de produse naturale ca blanurile, lana, inul, canepa, bumbacul, etc. care din timpul faraonilor si pana la inceputul acestui veac au asigurat in proportie de suta la suta necesitatile de imbracaminte ale umanitatii.

In toata aceasta perioada, progresele s-au referit la elaborarea unor tehnologii perfectionate de prelucrare care au permis ca din aceste materii prime naturale sa se obtina cantitati tot mai mari de imbracaminte cu calitati din ce in ce mai bune, precum si alte articole de decoratii interioare, funii, odgoane, etc.

Un eveniment important in aceasta perioada l-a constituit introducerea in Europa a matasei din China, fapt care a generat ideea de a se incerca imitarea ei pe cale artificiala, idee ce a fost realizata industrial la sfarsitul secolului al XIX-lea de catre Hilaire de Chardonet. Acesta a patentat in 1885 procedeul de producere a matasii ce-i poarta numele, prin filtrarea nitrocelulozei urmata de denitrare.

Fibrele artificiale si sintetice, reunite sub numele generic de fibre chimice, au devenit astfel alaturi de fibrele naturale, o baza importanta de materii prime textile.

Daca pana la inceputul acestui secol necesitatile de imbracaminte erau satisfacute in totalitate de produsele naturale, la sfarsitul secolului 70% din aceste necesitati vor fi satisfacute de fibrele chimice.

O ramura mai recenta a fibrelor chimice care s-a dezvoltat in ultimi 40 de ani intr-un ritm extraordinar o reprezinta fibrele sintetice. Acest fibre sunt rodul dezvoltari uneia dintre cele mai moderne ramuri ale chimiei: chimia polimerilor. Sintetizarea lor a fost posibila doar atunci cand cercetarea a relevat caracteristicile necesare unui polimer fiabil: sa fie filiform (adica fara ramificari sau reticuli ai catenelor); sa aiba o masa moleculara potrivita, sa poata fi orientat si cristalizat; sa fie solubil in solventi sau sa se topeasca fara descompunere.

Odata cu aparitia unor noi tipuri de fibre sintetice, la procedeele de filare cunoscute s-au adaugat altele noi: filarea din topitura si, mai recent, filarea din suspensie, filarea din semitopitura etc.In general, schema de obtinere a unei fibre sintetice este:prepararea polimerului, filare, etirare, incretire, fixare.

Dupa metoda de preparare a polimerului se cunosc: Fibre preparate prin policondensare; Fibre preparate prin polimerizare radicala; Fibre preparate prin polimerizare ionica; Fibre preparate prin alte procedee.